Справа № 991/3434/20
Провадження1-кс/991/3537/20

У Х В А Л А 

13 травня 2020 року                                                        м.Київ 

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , особи, яка подала скаргу - адвоката ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , детектива ОСОБА_5 , розглянувши скаргу адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_6 на рішення детектива Національного бюро Четвертого відділу детективів Третього підрозділу детективів Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_5 у формі постанови від 21.04.2020 про відмову у задоволенні клопотання,

ВСТАНОВИВ:
До Вищого антикорупційного суду надійшла скарга адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_6 на рішення детектива Національного бюро Четвертого відділу детективів Третього підрозділу детективів Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_5 у формі постанови від 21.04.2020 про відмову у задоволенні клопотання.
Скаргу адвокат ОСОБА_3 обґрунтовує тим, що 02.03.2020 ним на ім`я детектива НАБУ ОСОБА_5 в межах кримінального провадження №52017000000000636 було подано клопотання про проведення додаткової судової економічної експертизи. 06.03.2020 детективом НАБУ ОСОБА_5 було винесено постанову про відмову у задоволенні клопотання.
Ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 13.04.2020 вищевказану постанову детектива НАБУ ОСОБА_5 було скасовано.
21.04.2020 детективом Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_5 повторно, без урахування фактичних обставин справи та обґрунтувань, викладених в ухвалі слідчого судді Вищого антикорупційного суду , прийнято постанову про відмову в задоволенні клопотання сторони захисту. 
Вважаючи зазначену постанову детектива невмотивованою адвокат ОСОБА_3 звернувся зі скаргою до слідчого судді Вищого антикорупційного суду з проханням скасувати постанову детектива Національного бюро Четвертого відділу детективів Третього підрозділу детективів Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_5 від 21.04.2020 про відмову у задоволенні клопотання. 
У судовому засіданні адвокат ОСОБА_3 скаргу підтримав, пояснення надав аналогічні викладений у скарзі. Просив задовольнити її у повному обсязі. 
Детектив у судовому засіданні заперечував проти задоволення скарги, посилався на те, що за результатами розгляду клопотання від 02.03.2020 було винесено мотивовану постанову про відмову в задоволенні клопотання. Після скасування постанови слідчим суддею, клопотання було знов розглянуто і винесено вмотивовану постанову, якою відмовлено у задоволенні клопотання. Крім того, детектив посилається на те, що захист самостійно може реалізувати право щодо проведення експертизи.
Дослідивши скаргу адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_6 та доводи, якими вона обґрунтовується, слідчий суддя керується наступним.
Частиною 1 ст. 303 КПК України передбачено вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування. Зокрема, п.7 ч.1 ст. 303 КПК України передбачено можливість оскарження у досудовому провадженні рішення слідчого, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій.
Слідчим суддею було встановлено, що 02.03.2020 адвокатом ОСОБА_3 на ім`я детектива НАБУ ОСОБА_5 було подано клопотання про проведення додаткової судової економічної експертизи. Зазначене клопотання обґрунтовувалось тим, що за версією органу досудового розслідування сума збитків, що лягла в основу повідомленої підозри у вчиненні злочинів особами у межах кримінальному провадженні №52017000000000636, у повному обсязі підтверджується Висновком експерта Державного науково-дослідного експертно-криміналістичного центру Міністерства внутрішніх справ України від 19.09.2019 №19/13-2/8-СЕ/19. Втім, як зазначає адвокат, сторона захисту проаналізувала зазначений висновок та встановила неповноту його дослідження, що дає підстави вважати про недостовірність даних, викладених експертами. Зазначене адвокат пояснює тим, що експертам не було надано для здійснення об`єктивного дослідження всіх необхідних документів, а саме рішення судів, якими скасовані рішення про коригування митної вартості. 
Згідно ст. 220 КПК України клопотання сторони захисту, потерпілого і його представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, про виконання будь-яких процесуальних дій та у випадках, установлених цим Кодексом, іншої особи, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування, або її представника слідчий, прокурор зобов`язані розглянути в строк не більше трьох днів з моменту подання і задовольнити їх за наявності відповідних підстав.
Про результати розгляду клопотання повідомляється особа, яка заявила клопотання. Про повну або часткову відмову в задоволенні клопотання виноситься вмотивована постанова.
Вимоги до змісту постанови детектива визначені ч.5 ст.110 КПК України, в якій, зокрема, вказано, що в мотивувальній частині постанови повинні міститися відомості про мотиви прийняття постанови, їх обґрунтування та посилання на положення цього Кодексу.
Слідчим суддею встановлено, що за результатами розгляду клопотання адвоката ОСОБА_3 детективом Національного бюро Четвертого відділу детективів Третього підрозділу детективів Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_5 21.04.2020 було винесено постанову про відмову у задоволенні клопотання. Зі змісту вказаної постанови слідчим суддею встановлено, що мотивами прийнятого рішення детектива є те, що, на думку детектива, у клопотанні адвоката ОСОБА_3 не наведені підстави для проведення експертизи та те, що відповідно до ч. 1 ст. 242 КПК України, залучити експерта за клопотання сторони захисту уповноважений слідчий суддя.
На переконання слідчого судді постанова детектива Національного бюро Четвертого відділу детективів Третього підрозділу детективів Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_5  від 21.04.2020 про відмову у задоволенні клопотання, всупереч вимогам ч. 5 ст. 110 КПК України, не містить достатніх переконливих мотивів відмови в реалізації стороною захисту її права на збирання доказів у кримінальному провадженні №52017000000000636. Детектив у постанові взагалі не спростовує заявлену адвокатом необхідність проведення додаткової судової економічної експертизи, не зазначає чи дійсно документи на які посилається адвокат не були предметом дослідження під час проведення експертизи тощо. 
Слідчий суддя погоджується із доводами детектива, що чинні редакції ст.ст. 242 – 244 КПК України, не передбачають можливості залучення експерта стороною обвинувачення за клопотанням сторони захисту. Разом з тим, помилковим є застосування детективом саме чинних редакцій вищезазначених статей під час розгляду клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_6 про проведення додаткової судової економічної експертизи. Зазначена позиція слідчого судді ґрунтується на тому, що зміни до КПК України, на які посилається детектив у оскаржуваній постанові, внесені згідно Закону № 2147-VIII від 03.10.2017, не мають зворотньої дії в часі та застосовуються до справ, по яким відомості про кримінальне правопорушення, внесені ЄРДР після введення в дію цих змін . Зазначені зміні набули чинності 16.03.2018. В свою чергу відомості про кримінальне правопорушення досудове розслідування якого здійснюється у кримінальному провадженні № 52017000000000636 внесені до ЄРДР 26.09.2017. Із зазначеного слідчий суддя робить висновок, що питання про залучення експерта в межах кримінального провадження № 52017000000000636 від 26.09.2017 має вирішуватись відповідно до положень статей 242-244 КПК України, які діяли до набрання чинності змін згідно Закону № 2147-VIII від 03.10.2017, тобто у попередній редакції. Частина 1 ст. 244 КПК України (у попередній редакції) зазначає, що у разі відмови слідчого, прокурора в задоволенні клопотання сторони захисту про залучення експерта особа, що заявила відповідне клопотання, має право звернутися з клопотанням про залучення експерта до слідчого судді. Тобто, попередня редакція ч. 1 ст. 244 КПК України передбачала можливість залучення експерта стороною обвинувачення за клопотанням сторони захисту.
На користь того, що детектив формально підійшов до розгляду клопотання адвоката ОСОБА_3 свідчить також і долучена стороною захисту копія клопотання прокурора ОСОБА_7 про продовження строку дії обов`язків покладених на підозрювану ОСОБА_6 . В зазначеному клопотанні однією з причин, через які прокурор не може спрямувати обвинувальний акт до суду щодо ОСОБА_6 , прокурор зазначив необхідність проведення додаткової судової економічної експертизи.
Зважаючи на викладене, рішення детектива про відмову стороні захисту в проведенні додаткової судової економічної експертизи є необґрунтованим та постановленим без додержання вимог ч.5 ст.110 КПК України, а тому його слід скасувати.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 110, 220, 303 - 307, 309, 395 КПК України, слідчий суддя
УХВАЛИВ :
Скаргу адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_6 на рішення детектива Національного бюро Четвертого відділу детективів Третього підрозділу детективів Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_5 у формі постанови від 21.04.2020 про відмову у задоволенні клопотання – задовольнити.
Скасувати постанову детектива Національного бюро Четвертого відділу детективів Третього підрозділу детективів Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_5 від 21.04.2020 про відмову у задоволенні клопотання.
Ухвала оскарженню не підлягає. 

Слідчий суддя ОСОБА_1