УХВАЛА

20 березня 2020 року 
Київ
справа №9901/72/20
адміністративне провадження №П/9901/72/20

Верховний Суд у складі судді Касаційного адміністративного суду Гімона М.М., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Вищої ради правосуддя про визнання протиправним та скасування рішення, поновлення на роботі на посаді судді,
ВСТАНОВИВ:
18 березня 2020 року ОСОБА_1 засобами поштового зв`язку направив позовну заяву, адресовану Верховному Суду України, в якій він просить визнати протиправним та скасувати рішення Вищої ради правосуддя від 17 вересня 2019 року №2484/0/15-19 про звільнення його з посади судді Зачепилівського районного суду Харківської області та поновити його на роботі на посаді судді Зачепилівського районного суду Харківської області
19 березня 2020 року позовну заяву передано з Верховного Суду України за належністю до Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду і згідно з протоколом розподілу судової справи між суддями визначено склад колегії суддів, головуючим суддею (суддею-доповідачем) визначено Гімона М. М.
Відповідно до статті 171 Кодексу адміністративного судочинства (далі - КАС України), суддя після одержання позовної заяви з`ясовує чи подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; позов подано у строк, установлений законом (якщо адміністративний позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); чи немає інших підстав для повернення позовної заяви, залишення її без розгляду або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.
Вирішуючи питання про можливість відкриття провадження у справі Верховний Суд виходить з такого.
Відповідно до пункту 4 частини першої статті 170 КАС України суддя відмовляє у відкритті провадження в адміністративній справі, якщо у провадженні цього або іншого суду є справа про спір між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав.
Як встановлено судом і зазначає сам позивач у своїй позовній заяві, у провадженні Верховного Суду перебуває справа №9901/550/19 за його позовом до Вищої ради правосуддя про визнання протиправним та скасування рішення, поновлення на роботі на посаді судді, у якій 25 жовтня 2019 року відкрито провадження.
Так, 21 жовтня 2019 року до Верховного Суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Вищої ради правосуддя, в якій він просить: визнати протиправним та скасувати рішення Вищої ради правосуддя від 17 вересня 2019 року №2484/0/15-19 про звільнення ОСОБА_1 з посади судді Зачепилівського районного суду Харківської області; поновити ОСОБА_1 з посади судді Зачепилівського районного суду Харківської області.
Зміст позовних заяв від 21 жовтня 2019 року і 18 березня 2020 року майже ідентичний, у зв`язку з чим, є підстави вважати, що у провадженні цього суду перебуває справа про спір між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав, у зв`язку з чим у відкритті провадження належить відмовити.
Разом з тим, у позовній заяві, яка надійшла 18 березня 2020 року зазначено, що вона подається саме до Верховного Суду України з урахуванням висновків Конституційного Суду України, висловлених у рішенні від 18 лютого 2020 року у справі №2-р/2020, яким, як на думку позивача, вирішено питання компетенції Верховного Суду України і відновлено його діяльність з відправлення правосуддя.
Надаючи правову оцінку таким доводам, необхідно зазначити, що пунктом 6 Прикінцевих та перехідних положень Закону України від 2 червня 2016 року № 1402-VIII «Про судоустрій і статус суддів» встановлено, що Верховний Суд України, Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ, Вищий господарський суд України, Вищий адміністративний суд України діють у межах їх повноважень, визначених процесуальним законом, до початку роботи Верховного Суду у складі, визначеному цим Законом, та до набрання чинності відповідним процесуальним законодавством, що регулює порядок розгляду справ Верховним Судом у складі, визначеному цим Законом.
Пунктом 7 цього ж розділу Закону було передбачено, що з дня початку роботи Верховного Суду у складі, визначеному цим Законом, Верховний Суд України, Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ, Вищий господарський суд України, Вищий адміністративний суд України припиняють свою діяльність та ліквідуються у встановленому законом порядку. До припинення діяльності статус, структура, повноваження, порядок роботи, права, обов`язки, гарантії суддів цих судів визначаються Законом України "Про судоустрій і статус суддів" (Відомості Верховної Ради України, 2010 р., №№ 41-45, ст. 529; 2015 р., №№ 18-20, ст. 132 із наступними змінами).
Відповідно до положень пункту 11 частини другої статті 46, пункту 8 Прикінцевих та перехідних положень Закону України "Про судоустрій і статус суддів" Пленум Верховного Суду постановою від 30 листопада 2017 року № 2 визначив, що днем початку роботи Верховного Суду є 15 грудня 2017 року. З цієї дати набрав чинності також Закон України від 3 жовтня 2017 року № 2147-VIII, яким, зокрема, Кодекс адміністративного судочинства України від 6 липня 2005 року № 2747-IV викладено у новій редакції.
Згідно з пунктом 5 Перехідних положень КАС України позовні заяви та апеляційні скарги на судові рішення в адміністративних справах, які подані до Вищого адміністративного суду України як суду першої або апеляційної інстанції та розгляд яких не закінчено до набрання чинності цією редакцією Кодексу, передаються до Касаційного адміністративного суду та розглядаються спочатку за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.
Особливості провадження у справах щодо оскарження актів, дій чи бездіяльності Верховної Ради України, Президента України, Вищої ради правосуддя, Вищої кваліфікаційної комісії суддів України встановлені статтею 266 КАС України, зокрема, визначено, що адміністративні справи щодо законності дій чи бездіяльності, актів Вищої ради правосуддя розглядаються у порядку спрощеного позовного провадження Верховним Судом у складі колегії Касаційного адміністративного суду не менше ніж з п`яти суддів. 
Отже, з 15 грудня 2017 року Касаційний адміністративний суд є судом, який здійснює у передбачених законом випадках розгляд справ як суд першої інстанції.
Конституційний Суд України рішенням від 18 лютого 2020 року у справі №2-р/2020 визнав такими, що не відповідають Конституції України (є неконституційними), положення розділу ХІІ „Прикінцеві та перехідні положення" Закону України „Про судоустрій і статус суддів" від 2 червня 2016 року № 1402-VIII зі змінами, зокрема, пункту 7 «та ліквідуються» в частині Верховного Суду України.
Отже, Конституційний Суд України не відновив діяльність Верховного Суду України з наданням йому повноважень на розгляд справ, а визнав неконституційними положення Закону, зокрема, в частині ліквідації цього органу.
При цьому такі обставини не змінюють вимог процесуального закону щодо порядку дій судді при вирішенні питання про відкриття провадження у справі, якщо буде встановлено, що у провадженні цього або іншого суду перебуває аналогічний спір, у зв`язку з чим не змінює висновків про наявність підстав для відмови у відкритті провадження у цій справі.
Наслідки відмови у відкритті провадження в адміністративній справі визначені частиною п`ятою статті 170 КАС України.
Враховуючи викладене, керуючись статтями 22, 169, 170, 171, 248, 256, 266 КАС України, -
УХВАЛИВ:
Відмовити у відкритті провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Вищої ради правосуддя про визнання протиправним та скасування рішення, поновлення на роботі на посаді судді.
Повторне звернення тієї самої особи до адміністративного суду з адміністративним позовом з тих самих предмета і підстав та до того самого відповідача, як той, щодо якого постановлено ухвалу про відмову у відкритті провадження, не допускається.
Ухвала може бути оскаржена до Великої Палати Верховного Суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її прийняття та набирає законної сили в порядку, визначеному статтею 256 КАС України.

...........................

М.М. Гімон,
Суддя Верховного Суду