Ухвала
 
26 травня 2020 року
м. Київ
 
справа № 307/1647/17
провадження № 61-868св19
 
Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду:
 
Черняк Ю. В. (суддя-доповідач), Воробйової І. А., Лідовця Р. А.,
 
розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки, за касаційною скаргою Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» на ухвалу Закарпатського апеляційного суду від 19 листопада 2018 року у складі колегії суддів: Кожух О. А., Куштана Б. П., Собослоя Г. Г.,
 
ВСТАНОВИВ:
 
У липні 2017 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки.
 
Рішенням Тячівського районного суду Закарпатської області від 25 липня 2018 року у складі судді Чопика В. В. позов ОСОБА_1 задоволено. У  рахунок погашення заборгованості в  розмірі 2 000 000 грн звернуто стягнення на предмет іпотеки - торгово-офісний комплекс, розташований за адресою: АДРЕСА_1 , та земельну ділянку з кадастровим номером 2124410100 :07:007 : 0046 шляхом продажу вказаного предмета іпотеки іпотекодержателем ОСОБА_1 з укладенням від імені ОСОБА_2 договору купівлі-продажу предмета іпотеки. Вирішено питання про розподіл судових витрат.
 
Публічне акціонерне товариство «Дельта Банк» (далі - ПАТ «Дельта Банк») як особа, яка не брала участі у справі, однак вважає, що рішенням Тячівського районного суду Закарпатської області від 25 липня 2018 року порушені її права, оскаржило його в апеляційному порядку. 
 
Ухвалою Закарпатського апеляційного суду від 19 листопада 2018 року апеляційне провадження за апеляційною скаргою ПАТ «Дельта Банк» на рішення Тячівського районного суду Закарпатської області від 25 липня 2018  року у цій справі закрито.
 
У касаційній скарзі, поданій у січні 2019 року до Верховного Суду, ПАТ  «Дельта Банк» просить скасувати ухвалу Закарпатського апеляційного суду від 19 листопада 2018 року, а справу направити до суду апеляційної інстанції для продовження розгляду, обґрунтовуючи свою вимогу порушенням апеляційним судом норм процесуального права.
 
Ухвалою Верховного Суду від 19 лютого 2019 року відкрито касаційне провадження за касаційною скаргою ПАТ «Дельта Банк» на ухвалу Закарпатського апеляційного суду від 19 листопада 2018 року та витребувано із Тячівського районного суду Закарпатської області цивільну справу № 307/1647/17.
 
Відповідно до частини другої розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України від 15 січня 2020 року № 460-ІХ «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ» касаційні скарги на судові рішення, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цим Законом, розглядаються в порядку, що діяв до набрання чинності цим Законом. 
 
Положеннями частини другої статті 389 ЦПК України передбачено, що підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.
 
Заслухавши доповідь судді-доповідача, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду вважає, що справа підлягає призначенню до судового розгляду, оскільки доводи касаційної скарги викликають необхідність перевірки матеріалів справи.
 
Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.
 
Згідно з частиною першою статті 7 ЦПК України розгляд справ у судах проводиться усно і відкрито, крім випадків, передбачених цим Кодексом. 
 
Такий випадок передбачено у частині тринадцятій статті 7 ЦПК України, згідно з якою розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.
 
Оскільки колегією суддів не приймалось рішення про виклик учасників справи для надання пояснень у справі, то справа розглядатиметься в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами (у письмовому провадженні), а копія судового рішення у такому разі надсилається у порядку, передбаченому частиною п`ятою статті 272 ЦПК України.
 
Ураховуючи, що згідно з частиною першою статті 8 ЦПК України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи, колегія суддів інформує учасників справи про те, що зазначена інформація оприлюднюється на офіційному веб-порталі судової влади України.
 
Відповідно до частини одинадцятої статті 34 ЦПК України, з урахуванням категорії і складності справи, справу розглянути колегією у складі п`яти суддів.
 
Керуючись частиною тринадцятою статті 7, частиною одинадцятою статті 34, частиною першою статті 401, частиною першою статті 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду
 
УХВАЛИВ:
 
Справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки призначити до розгляду в складі колегії з п`яти суддів у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами. Інформацію про дату розгляду справи оприлюднити на офіційному веб-порталі судової влади України.
 
Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:                                                                                                              Ю. В. Черняк

                                                                                                                           І. А. Воробйова

                                                                                                                           Р. А. Лідовець