УХВАЛА
18 травня 2020 року 
Київ

справа №420/5507/19
адміністративне провадження №К/9901/11693/20

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: 
судді-доповідача - Усенко Є.А.,
суддів: Ханової  Р.Ф.,  Гусака М.Б., 

розглянувши матеріали касаційної скарги Одеської митниці Держмитслужби на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 19.11.2019 та постанову П`ятого апеляційного адміністративного суду від 05.03.2020 у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Одеська стивідорна компанія» до Одеської митниці Державної фіскальної служби про визнання протиправними та скасування рішення про коригування митної вартості товарів та картки відмови, 
У С Т А Н О В И В :
22.04.2020 Одеська митниця Держмитслужби (правонаступник Одеської митниці Державної фіскальної служби) подала до Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 19.11.2019 та постанову П`ятого апеляційного адміністративного суду від 05.03.2020.
Касаційна скарга підлягає залишенню без руху як така, що подана з порушенням частини четвертої статті 330 Кодексу адміністративного судочинства України: до касаційної скарги не додано документ про сплату судового збору.
Відповідно до частини четвертої статті 330 Кодексу адміністративного судочинства України до касаційної скарги додаються документ про сплату судового збору, а також копії касаційної скарги відповідно до кількості учасників справи.
Документ про сплату судового збору Одеська митниця Держмитслужби до касаційної скарги не додала.
Відповідно до підпункту 3 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" від 08.07.2011 №3674-VI за подання до адміністративного суду касаційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, але не більше 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Згідно з відомостями з Єдиного державного реєстру судових рішень позивач з адміністративним позовом звернувся до суду у вересні 2019 року. Предметом спору у цій справі є: рішення про коригування митної вартості №UA500100/2019/000003/2 від 21.08.2019 та картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформлені випуску чи пропуску товарі, транспортних засобів комерційного призначення № UA500100/2019/00078 від 21.08.2019; рішення про коригування митної вартості № А500100/2019/000004/2 від 11.09.2019 та картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформлені випуску чи пропуску товарі, транспортних засобів комерційного призначення № UА500100/2019/000853 від 11.09.2019.
У постанові від 16.03.2020 у справі №1.380.2019.001962 за позовом ОСОБА_1 до Львівської митниці ДФС про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості, Верховний Суд у складі палати Касаційного адміністративного суду зробив висновок, що справи про оскарження рішення про коригування митної вартості товарів є справами з майновими вимогами. При цьому судовий збір за подання позовної заяви (апеляційної чи касаційної скарги в таких справах обчислюється, виходячи із митних платежів, які підлягають донарахування з різниці між задекларованою і скоригованою митницею митної вартості товару.
Частиною першою статті 4 Закону України Закону України "Про судовий збір" від 08.07.2011 №3674-VI визначено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Законом України "Про Державний бюджет України на 2019 рік" прожитковий мінімум для працездатних осіб на 01.01.2019 встановлений у розмірі 1 921,00 грн.
В касаційній скарзі відповідач вказує, що загальний розмір різниці митних платежів за митною вартістю, визначеною декларантом та митним органом при митному оформленні товарів складає, 1   257   189, 79 грн.
Водночас, зі змісту судових рішень у цій справі неможливо встановити показники митної вартості товарів та визначених з її розрахунку митних платежів у гривневому еквіваленті згідно з декларацією позивача, а також згідно з рішенням податкового органу про коригування митної вартості товару, що позбавляє суд можливості визначити ціну позову у справі та, відповідно, перевірити правильність розміру судового збору за подання касаційної скарги.
За подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою, ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (підпункт 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" від 08.07.2011 №3674-VI у редакції, чинній станом на серпень 2019 року).
При розрахунку судового збору за подання касаційної скарги в частині майнових вимог суд виходить з такої формули: ціна позову х 1,5% х 200%.
Отже, за подання касаційної скарги сплаті підлягає судовий збір у розмірі, обчисленому виходячи зі ставок, встановлених наведеними положеннями Закону, у зв`язку з чим скаржнику варто обчислити судовий збір з вищенаведеного розрахунку (розрахований судовий збір в частині майнових вимог), та надати суду копії митних декларацій, що були подані позивачем до митного органу після проведення відповідних коригувань митної вартості товару.
Відповідно до частини другої статті 332 Кодексу адміністративного судочинства України до касаційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 330 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.
Частиною другою статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що строк, який надається для усунення недоліку позовної заяви, не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
02.04.2020 набув чинності Закон України від 30.03.2020 №540-IX "Про внесення змін до деяких законодавчих актів, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" (далі - Закон України №540-IX), яким до окремих положень Кодексу адміністративного судочинства України внесені зміни.
Зокрема, розділ VI «Прикінцеві положення» доповнено пунктом 3, відповідно до якого строк, зокрема, встановлений статтею 169 Кодексу адміністративного судочинства України, продовжується на строк дії карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).

Встановити скаржнику строк на усунення недоліків касаційної скарги десять днів з дня закінчення карантину встановленого постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 №211 "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2".
Впродовж встановленого строку відповідачу слід надати/надіслати суду касаційної інстанції документ про сплату судового збору за подання касаційної скарги.
Керуючись статтями 248, 332, пунктом 3 розділу VI «Прикінцеві положення»  Кодексу адміністративного судочинства України, Верховний Суд
У Х В А Л И В :
Касаційну скаргу Одеської митниці Держмитслужби на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 19.11.2019 та постанову П`ятого апеляційного адміністративного суду від 05.03.2020 залишити без руху.
Встановити Одеській митниці Держмитслужби строк для усунення недоліків касаційної скарги протягом десяти днів з дня вручення копії цієї ухвали з продовженням цього строку на строк дії карантину.
Роз`яснити, що в разі не виконання цієї ухвали, касаційна скарга підлягає поверненню.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.

...........................

...........................

...........................
Є.А. Усенко
Р.Ф. Ханова 
 М.Б. Гусак ,
Судді Верховного Суду