ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ  УКРАЇНИ
«16» березня 2020 року
м. Харків
справа № 645/7181/18-ц
провадження № 22ц/818/1793/20
 
Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: 
 
головуючого -         Бурлака І.В. (суддя-доповідач),
суддів -         Бровченка І.О., Маміної О.В., 
учасники справи: 
позивач – Акціонерне товариство «Харківобленерго», 
відповідач – ОСОБА_1 
розглянув в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Харківобленерго» на рішення Фрунзенського районного суду м. Харкова від 11 грудня 2019 року в складі судді Шарка О.П. 
в с т а н о в и в:
У листопаді 2018 року Акціонерне товариство «Харківобленерго» звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення вартості спожитої електроенергії.

Позовна заява мотивована тим, що за адресою: АДРЕСА_1 проживає ОСОБА_1 , яка є споживачем електричної енергії згідно з договором про користування електричної енергії від 16 січня 2012 року № 4283140.

24 жовтня 2018 року при огляді електроустановки квартири представниками товариства виявлено розкрадання електричної енергії шляхом самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії поза приладом обліку, підключення фазного проводу поза приладом обліку № 188567.

Зазначив, що підключення виконано в місці, де виявити представники товариства під час проведення контрольного огляду не мали можливості. Самовільне підключення виявлено за допомогою спеціального засобу «Дятел» Е-121.

Виявлені порушення були зафіксовані в акті № 220909 від 24 жовтня 2018 року, на підставі якого проведено засідання комісії з розгляду актів порушення, за результатами якої складено протокол № 81 від 31 жовтня 2018 року. Нарахування за актом складає 14 883,18 грн та на даний час відповідачкою не сплачено.

Просив стягнути з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «Харківобленерго» суму заборгованості за спожиту електроенергію в розмірі 14 883,18 грн та судовий збір в розмірі 1762,00 грн.

Рішенням Фрунзенського районного суду м. Харкова від 11 грудня 2019 року позовні вимоги Акціонерного товариства «Харківобленерго» - задоволено частково, стягнуто з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «Харківобленерго» суму заборгованості за спожиту електроенергію за період з 23 жовтня 2018 року по 24 жовтня 2018 року в розмірі 40,78 грн та судовий збір в розмірі 04,82 грн.

Не погоджуючись з рішенням суду Акціонерне товариство «Харківобленерго» подав апеляційну скаргу, в якій просив рішення суду скасувати, ухвалити нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги.

Апеляційна скарга мотивована тим, що судом неповно з`ясовано обставини, що мають значення для справи, висновки суду не відповідають обставинам справи, порушено та неправильно застосовано норми матеріального та процесуального права.

Вважав, що суд не надав належної оцінки доказам у справі і як доводи апеляційної скарги виклав вимоги позову. При цьому зазначив, що при контрольному огляді контролерами проводиться тільки знімання показників приладу обліку, а не технічний огляд електроустановки, тому і використовуються спеціальні пристрої, за допомогою яких можливо виявити таке порушення, як розкрадання електричної енергії, у разі самовільного підключення до електромереж та споживання електричної енергії поза приладом обліку.

03 березня 2020 року від ОСОБА_1 до суду апеляційної інстанції надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому вона вважала апеляційну скаргу необґрунтованою. При цьому зазначила, що в акті про порушення не зазначено струм споживання (А) в кабелі, який нібито незаконно підключений, не зазначено тип засобу вимірювальної техніки, яким вимірювався струм споживання (А), його інвентаризаційний номер та дата повірки. Вказала, що дозволена потужність споживання відповідно до умов договору складає 5,1 кВт, водночас, в протоколі зазначено іншу потужність, яку нібито зафіксовано в договорі – 3,17 кВт. Згідно змісту пункту 2 протоколу комісії № 81 від 31 жовтня 2018 року розрахунок коефіцієнту використання потужності виконується згідно пункту 2.5 Методики, однак такий розрахунок в протоколі відсутній та цей коефіцієнт з нею не погоджувався. Вважала, що поперечна площа перерізу проводу згідно протоколу дорівнює нулю. Відповідно до розрахунку позивача сума платежу за електроенергію, не обліковану внаслідок порушення нею правил користування електричною енергією, також повинна дорівнювати нулю. Вказала, що періодом для здійснення перерахунку може бути лише один день, оскільки останній контрольний огляд електрообладнання здійснювався 23 жовтня 2018 року. 

Частинами 1, 3 статті 369 ЦПК України передбачено, що справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими цією главою. Розгляд справ у суді апеляційної інстанції здійснюється в судовому засіданні з повідомленням учасників справи, крім випадків, передбачених статтею 369 цього Кодексу.

Частиною 1 статті 369 ЦПК України передбачено, що апеляційні скарги на рішення суду у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Аналізуючи наведені норми права, судова колегія вважає за необхідне розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

Судова колегія, заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги вважає, що апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Харківобленерго» необхідно залишити без задоволення, рішення суду – залишити без змін.

Рішення суду першої інстанції, з висновком якого погоджується колегія суддів мотивовано тим, що розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, який здійснено на підставі акта, оформленого протоколом № 81, зроблено з порушенням вимог Методики в частині визначення періоду, за який має здійснюватися розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії.

Судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, що ОСОБА_1 , яка мешкає по АДРЕСА_1 , є споживачем електричної енергії, яку постачає Акціонерне товариство «Харківобленерго».

16 січня 2012 року між ОСОБА_1 та Акціонерним товариством «Харківобленерго» укладено договір про користування електричною енергією, відповідно до умов якого енергопостачальник бере на себе зобов`язання надійно постачати споживачеві електричну енергію у необхідних йому обсягах відповідно до потужності 5,1 кВт електроустановок споживача з гарантованим рівнем надійності, безпеки і якості, а споживач зобов`язується оплачувати одержану електричну енергію за обумовленими тарифами (цінами) у терміни, передбачені цим договором (а.с.17-18,22-23).

24 жовтня 2018 року представниками Акціонерного товариства «Харківобленерго» проведено перевірку електроустановки квартири АДРЕСА_2 , де, у присутності ОСОБА_1 складено акт про порушення № 220909 від 24 жовтня 2018 року, яким встановлено порушення ПРРЕЕ, а саме, виявлено розкрадання електричної енергії шляхом самовільного підключення до електромереж споживання електричної енергії поза приладом обліку, а саме, підключення фазного проводу поза приладом обліку № 188567. Підключення виконано в місці, в якому представники постачальника під час проведення контрольного огляду не мали можливості виявити. Самовільне підключення виявлено за допомогою спеціального засобу «Дятел» Е-121.

Акт підписаний ОСОБА_1 та двома представниками Акціонерного товариства «Харківобленерго». В акті ОСОБА_1 зазначила, що зауважень до акту немає.

В пункті 3 цього акту зазначено тип засобу вимірювальної техніки МК-25-0,01 інвентаризаційний номер 2011003, дата повірки 29 березня 2018 року (а.с.6-9,10-13).

Рішенням комісії з розгляду акту про порушення ПРРЕЕ, оформленим протоколом від 31 жовтня 2018 року № 81, ОСОБА_1 нараховано збитки за безоблікове споживання електричної енергії за період з 24 жовтня 2017 року по 24 жовтня 2018 року, тобто за один рік, в розмірі 14 883,18 грн. Зазначено вид розкрадання - скрита проводка з розеткою. В рішенні ОСОБА_2 вказала, що з розрахунком на даний момент незгодна (а.с.14-15).

Як вбачається з листа Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 11147/20.3/9-18 від 14 грудня 2018 року, враховуючи норми пункту 2.2.5 ПРРЕЕ та інформацію, зображену на наведеній в акті схемі електропостачання споживача, самовільне підключення здійснено до електричних мереж іншого споживача (управителя багатоквартирного будинку), а тому, НКРЕКП вважає, що порушення зазначене в акті, відповідає порушенню, зазначеному у підпункті 5 пункті 3.1 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року № 562, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 04 липня 2006 року за № 782/12656, а саме: самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку.

Згідно з пунктом 1.1.2 ПРРЕЕ контрольний огляд засобу комерційного обліку – це виконання комплексу робіт з метою візуального обстеження цілісності засобу комерційного обліку (корпусу, скла, кріплення тощо), цілісності встановлених згідно з актом про пломбування пломб та наявності відбитків їх тавр, індикаторів впливу електричного/електромагнітного полей, зняття показів засобів комерційного обліку (у разі виконання функцій постачальника послуг комерційного обліку), а також з метою виявлення самовільних підключень без використання спеціальних технічних засобів та/або часткового демонтажу будівельних конструкцій або оздоблювальних матеріалів.

Вказано, що акт не містить інформації того, що для виявлення вказаного в ньому порушення представники Акціонерного товариства «Харківобленерго» здійснювали частковий демонтаж будівельних конструкцій або оздоблювальних матеріалів. При цьому, в акті зазначено, що для виявлення вказаного в ньому порушення представники Акціонерного товариства «Харківобленерго» використовували засіб «Дятел Е-121». 

Звернуто увагу, що вказаний засіб вказує лише на наявність чи відсутність напруги в проводі, а не спосіб його прокладання (відкритий чи прихований), а тому НКРЕКП вважає, що в акті відсутня інформація про спеціальні технічні засоби, без допомоги яких представники Акціонерного товариства «Харківобленерго» не мали можливості виявити порушення, зазначене в акті.

Враховуюче вказане та те, що згідно з актом самовільне підключення здійснено до ввідного автоматичного вимикача, НКРЕКП вважає, що представники Акціонерного товариства «Харківобленерго» мали можливість виявити вказане в акті порушення під час проведення контрольного огляду приладу обліку, а тому період, за який має здійснюватися розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії на підставі акта, має визначатися відповідно до вимог абзацу 3 підпункту «а» пункту 3.3 Методики, а саме: з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості днів за шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення.

Останній контрольний огляд приладу обліку (контрольне зняття показів приладу обліку) у побутового споживача до моменту виявлення порушення, зазначеного в акті, проводився представниками Акціонерного товариства «Харківобленерго» 23 жовтня 2018 року. У зв`язку з чим, НКРЕКП вважає, що розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії по акту має проводитись за період з 23 жовтня 2018 року по 24 жовтня 2018 року.

При цьому, згідно з протоколом засідання комісії по розгляду актів про порушення ПРРЕЕ Акціонерним товариством «Харківобленерго» від 31 жовтня 2018 року № 81 здійснено на підставі акта розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії відповідно до пункту 3.5 Методики (за формулою 2.7 Методики) за період з 24 жовтня 2017 року по 24 жовтня 2018 року. Сума нарахувань склала 14 883,18 грн.

Отже, проаналізувавши матеріали, НКРЕКП вважав, що Акціонерним товариством «Харківобленерго» здійснено на підставі акта розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, оформлений протоколом № 81, з порушенням вимог Методики в частині визначення періоду, за який має здійснюватися розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, а тому, вказані нарахування підлягають перерахунку (виходячи з дня останнього контрольного огляду приладу обліку у побутового споживача до дня складання акта) (а.с.43-44).

За частиною першою статті 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Згідно з частинами першою та другою статті 614 ЦК України особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання.

Таким чином, відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов`язання.

В разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом (частина перша статті 611 ЦК України).

Відносини з приводу постачання фізичним особам електричної енергії регулюються статтею 714 ЦК України, положеннями Закону України від 16 жовтня 1997 року № 575/97-ВР «Про електроенергетику» в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року № 562, (далі - Методика), Правилами роздрібного ринку електричної енергії (ПРРЕЕ), затвердженими постановою НКРЕКП 14 березня 2018 року № 312, які були чинними на час виникнення спірних правовідносин.

Відповідно до частини першої статті 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

Згідно з частинами першою, четвертою статті 26 Закону України «Про електроенергетику» споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач електроенергії несе відповідальність згідно із законодавством за порушення умов договору та Правил користування електроенергією, затверджених Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до частин другої, третьої статті 27 Закону України «Про електроенергетику» правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці є, зокрема, крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку.

Пунктом 8.2.4 Правил передбачено, що у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, вказаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором.

Пунктом 8.2.5 Правил передбачено, що у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі, фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення.

В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил або Методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та вихідні дані, необхідні для визначення обсягу необлікованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень.

Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві.

Акт про порушення підписується представником оператора системи та споживачем або представником споживача.

Відповідно до пункту 8.2.6 Правил на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.

Пунктом 3.1 розділу 3 Методики передбачено, що вона застосовується на підставі акта про порушення, складеного з урахуванням вимог Правил, та в разі виявлення порушень Правил, зокрема, самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку (підпункт 5); самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю енергопостачальника (підпункт 6). У разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 5-7 цього пункту, ця Методика застосовується за умови виявлення місця підключення до відповідних мереж, що зазначається в акті про порушення та позначається на схемі.

Розрахунок вартості необлікованої електричної енергії згідно з пунктом 3.3 Методики, здійснюється за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії; за тарифами (цінами) для населення, що діяли в період, за який розраховується розмір вартості необлікованої електричної енергії; та за кількістю днів (розрахунковий період).

Згідно з підпунктом «б» пункту 3.3 Методики у разі самовільного підключення споживачем електроустановок, струмоприймачів або проводів до електричних мереж енергопостачальника - із дня набуття споживачем права власності на електроустановку чи права користування електроустановкою або із дня здійснення останньої технічної перевірки електричної мережі, до якої було здійснене самовільне підключення, але не більше сумарної кількості днів за дванадцять календарних місяців, що передували дню виявлення порушення, та до дня усунення порушення.

Відповідно до абзацу 3 підпункту «а» пункту 3.3 Методики якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, учинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку мали можливість, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості днів за шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення.

Згідно з пунктом 1.1.2 Правил контрольний огляд засобу комерційного обліку – це виконання комплексу робіт з метою візуального обстеження цілісності засобу комерційного обліку (корпусу, скла, кріплення тощо), цілісності встановлених згідно з актом про пломбування пломб та наявності відбитків їх тавр, індикаторів впливу електричного/електромагнітного полей, зняття показів засобів комерційного обліку (у разі виконання функцій постачальника послуг комерційного обліку), а також з метою виявлення самовільних підключень без використання спеціальних технічних засобів та/або часткового демонтажу будівельних конструкцій або оздоблювальних матеріалів.

Матеріали справи свідчать про те, що ОСОБА_1 є споживачем електричної енергії, яку постачає Акціонерне товариство «Харківобленерго».

Попередній контрольний огляд приладу обліку здійснювався 23 жовтня 2018 року. Будь – яких порушень не було виявлено. 

Наступного дня, 24 жовтня 2018 року, проведено ще одну перевірку, в результаті якої виявлено приховане підключення розетки до кабелю живлення поза межами приладу обліку, що призвело до споживання необлікованої електроенергії. Акт не містить інформації щодо того, що для виявлення вказаного в ньому порушення представники Акціонерного товариства «Харківобленерго» здійснювали частковий демонтаж будівельних конструкцій або оздоблювальних матеріалів. В акті вказано, що для виявлення зазначеного в ньому порушення представники Акціонерного товариства «Харківобленерго» використовували засіб «Дятел Е-121».

При цьому, цей засіб вказує лише на наявність чи відсутність напруги в проводі, а не спосіб його прокладання (відкритий чи прихований), а тому можна дійти висновку про те, що в акті відсутня інформація про спеціальні технічні засоби, без допомоги яких представники Акціонерного товариства «Харківобленерго» не мали можливості виявити порушення, зазначене в акті.

В листі Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 11147/20.3/9-18 від 14 грудня 2018 року комісія вважає, що представники Акціонерного товариства «Харківобленерго» мали можливість виявити вказане в акті порушення під час проведення контрольного огляду приладу обліку.

Під час попередньої перевірки приладу обліку будь – яких порушень не було виявлено. Позивачем нараховано збитки за безоблікове споживання електричної енергії за один рік з 24 жовтня 2017 року по 24 жовтня 2018 року в сумі 14 883,18 грн.

Задовольняючи позовні вимоги частково, суд першої інстанції правильно виходив з того, що Акціонерним товариством «Харківобленерго» розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, який здійснено на підставі акта, оформлений протоколом № 81, зроблено з порушенням вимог Методики в частині визначення періоду, за який має здійснюватися розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, а тому вказані нарахування підлягають перерахунку (виходячи з дня останнього контрольного огляду приладу обліку у побутового споживача до дня складання акта), тобто за період з 23 жовтня 2018 року по 24 жовтня 2018 року, що становить 40,78 грн.

Посилання Акціонерного товариства «Харківобленерго» на те, що суд першої інстанції посилається на норми законів, які втратили чинність, є необґрунтованими, виходячи з наступного.

Згідно з частиною першою статті 58 Конституції України закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи.

Відповідно до статті 5 ЦК України акти цивільного законодавства регулюють відносини, які виникли з дня набрання ними чинності. Акт цивільного законодавства не має зворотної дії у часі, крім випадків, коли він пом`якшує або скасовує цивільну відповідальність особи. Якщо цивільні відносини виникли раніше і регулювалися актом цивільного законодавства, який втратив чинність, новий акт цивільного законодавства застосовується до прав та обов`язків, що виникли з моменту набрання ним чинності. Визнання закону таким, що втратив чинність, припиняє його дію в повному обсязі.

З огляду на вищезазначені вимоги в указаній справі підлягають до застосування положення актів цивільного законодавства, чинні на момент виникнення спірних правовідносин, а саме, положення Закону України від 16 жовтня 1997 року № 575/97-ВР «Про електроенергетику» в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, Правила роздрібного ринку електричної енергії (ПРРЕЕ), затверджені постановою НКРЕКП 14 березня 2018 року № 312 в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, Методика визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затверджена постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року № 562, (далі - Методика), яка була чинною на час виникнення спірних правовідносин.

Твердження Акціонерного товариства «Харківобленерго» щодо того, що в рішенні суду неправильно зазначено назву позивача, є підставою для звернення до суду з заявою про виправлення описки в порядку вимог статті 269 ЦПК України, а не підставою для скасування рішення суду.

Доводи Акціонерного товариства «Харківобленерго» щодо того, що лист НКРЕКП носить суто рекомендаційний характер, у зв`язку з чим необхідно скасувати рішення суду, є необґрунтованими, тому що судом першої інстанції належно проаналізовано надані сторонами докази, надано їм правову оцінку, враховано встановлені судом обставини, підтверджені доказами, оцінено їх належність, допустимість, достовірність, а також достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності.

Інші доводи та вимоги, викладені в апеляційній скарзі, не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права та порушення норм процесуального права, яке призвело або могло призвести до неправильного вирішення справи, а стосуються переоцінки доказів.

Вирішуючи спір, який виник між сторонами справи, суд першої інстанції правильно визначився з  характером спірних правовідносин та нормами матеріального права, які підлягають застосуванню, повно та всебічно дослідив обставини справи та наявні у справі докази, надав їм належну оцінку, у результаті чого ухвалив законне й обґрунтоване судове рішення, яке відповідає вимогам матеріального та процесуального права.

Докази та обставини, на які посилається Акціонерне товариство «Харківобленерго» в апеляційній скарзі, були предметом дослідження судом першої інстанції і при їх дослідженні та встановленні судом були дотримані норми матеріального і процесуального права.

Оскільки судове рішення перевіряється в межах доводів та вимог апеляційної скарги, судова колегія визнає, що судове рішення судом ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права, що відповідно до статті 375 ЦПК України є підставою для залишення апеляційної скарги без задоволення, а рішення суду без змін.

Відповідно до статті 141 ЦПК України, а також згідно із пунктом 35 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» № 10 від 17 жовтня 2014 року із змінами зазначено, що вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд має враховувати положення статті 141 ЦПК України та керуватися тим, що судовий збір та інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи покладаються на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Оскільки апеляційну скаргу залишено без задоволення, підстав для перерозподілу судових витрат немає.

Керуючись ст. ст. 367, 368, п.1 ч.1 ст.374, ст.375, ст. ст. 381 – 384, 389 ЦПК України
п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Харківобленерго»- залишити без задоволення.

Рішення Фрунзенського районного суду м. Харкова від 11 грудня 2019 року – залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, є остаточною, касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених пунктом 2 частини 3 статті 389 ЦПК України.

Головуючий                                                        І.В. Бурлака

Судді                                                                І.О. Бровченко

О.В. Маміна

Повний текст постанови складено 16 березня 2020 року.