ПОСТАНОВА
Іменем України

18 червня 2020 року 
Київ
справа №679/1299/16-а
адміністративне провадження №К/9901/36733/18

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:
головуючого  - Бучик А.Ю.,
суддів - Мороз Л.Л., Рибачука А.І.,
розглянувши в порядку письмового провадження  касаційну скаргу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Хмельницькій області на постанову Нетішинського міського суду Хмельницької області від 29 листопада 2016 року та ухвалу   Вінницького апеляційного адміністративного суду від 19 липня 2017 року у справі  №679/1299/16-а  за позовом   ОСОБА_1 до                      Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Хмельницькій           області про визнання протиправною та скасування постанови у справі про                         адміністративне правопорушення, -
ВСТАНОВИВ:
В серпні 2016 року позивач звернувся до суду з  позовом, в якому просив визнати протиправною та скасувати постанову головного інспектора будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Хмельницькій області Яковчук Н.О. по справі про адміністративне правопорушення від 11 серпня 2016 року № 157, якою  позивача визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.6 ст.96-1 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 6800 грн. за неналежне здійснення ним авторського нагляду на об`єкті.
Постановою Нетішинського міського суду Хмельницької області від 29 листопада 2016 року, залишеною без змін ухвалою Вінницького апеляційного адміністративного суду від 19 липня 2017 року,  позов задоволено.
Не погоджуючись з судовими рішеннями,  відповідач  подав касаційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судами норм матеріального та процесуального права, просить її скасувати та ухвалити нове, яким відмовити в задоволенні позову.
В обґрунтування касаційної скарги посилається на те, що в журналі авторського нагляду станом на 29.07.2016 року відсутні записи щодо відвідувань спеціалістами об`єкта, що кваліфікується, як неналежне здійснення авторського нагляду ОСОБА_1 , чим порушено вимоги ст.11 Закону України «Про архітектурну діяльність», п.5 Порядку здійснення авторського нагляду під час будівництва об`єкта архітектури, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.07.2007 року № 903 та ДСТУ-Н Б А.2.2-11:2014 «Настанова щодо проведення авторського нагляду за будівництвом». Вказує, що позивача притягнуто до відповідальності в установленому порядку.
Ухвалою Вищого адміністративного суду України від 08 серпня  2017  року   відкрито касаційне провадження.
Відзив на касаційну скаргу не надходив.
Справу передано до Верховного Суду.
У зв`язку з відсутністю клопотань про участь в судовому засіданні, справа розглядається в порядку письмового провадження.
Заслухавши суддю - доповідача, колегія суддів прийшла до висновку, що касаційна скарга не  підлягає   задоволенню   з таких підстав.
Судами встановлено, що головним інспектором будівельного нагляду відділу контролю УДАБІ у Хмельницькій області 29.07.2016 проведено перевірку на об`єкті: реконструкція нежитлового приміщення під магазином будівельних матеріалів по вул. Шевченка, 26/П-2 в м.Нетішин Хмельницької області ,  під час якої надано журнал загальних робіт з відповідними записами відповідальних осіб, акти на закриття робіт та сертифікати якості матеріалів. Враховуючи те, що в актах на закриття прихованих робіт є підпис представника проектної організації (головний інженер проекту - Бондарець В.І.), який також здійснює авторський нагляд відповідно до наказу КП «Архітектурно-планувальне бюро» № 86а від 25.02.2016, що свідчить про його перебування на об`єкті реконструкції. В журналі авторського нагляду станом на 29.07.2016 року відсутні записи щодо відвідувань спеціалістами об`єкта, що кваліфікується, як неналежне здійснення авторського нагляду Бондарець В . І., чим порушено вимоги ст.11 Закону України «Про архітектурну діяльність», п.5 Порядку здійснення авторського нагляду під час будівництва об`єкта архітектури, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.07.2007 року № 903 та ДСТУ-Н Б А.2.2-11:2014 «Настанова щодо проведення авторського нагляду за будівництвом».
11.08.2016 відповідачем винесено  постанову №157 по справі про адміністративне правопорушення, якою ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч.6 ст. 96-1 КУпАП та накладено на нього адміністративне стягнення в розмірі 6800 грн.
Вважаючи постанову протиправною,  позивач звернувся з вказаним позовом до суду.
Задовольняючи позов, суд першої інстанції, з яким погодився   апеляційний суд, дійшов висновку, що позивачем не допущено правопорушення, передбаченого ч. 6 ст. 96-1 КУпАП, та порушено порядок притягнення до відповідальності, зокрема не повідомлено позивача про дату та час розгляду справи. 
Колегія суддів, дослідивши спірні правовідносини, зазначає наступне.
Частиною 6 статті 96-1 КУпАП передбачено, що адміністративним правопорушенням є здійснення авторського нагляду з порушенням вимог законодавства, що тягне за собою накладення штрафу на головного архітектора проекту (архітектора) від чотирьохсот до п`ятисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.
Приписами статті 11 Закону України "Про архітектурну діяльність" під час будівництва об`єкта архітектури здійснюється авторський та технічний нагляд. Авторський нагляд здійснюється архітектором - автором проекту об`єкта архітектури, іншими розробниками затвердженого проекту або уповноваженими ними особами. Авторський нагляд здійснюється відповідно до законодавства та договору із замовником.
У разі виявлення відхилень від проектних рішень, допущених під час будівництва об`єкта архітектури, та відмови підрядника щодо їх усунення особа, яка здійснює авторський або технічний нагляд, повідомляє про це замовника і орган державного архітектурно-будівельного контролю для вжиття заходів відповідно до законодавства.
Порядок проведення авторського і технічного наглядів установлюється Кабінетом Міністрів України.
Пунктом 5 Порядку здійснення авторського нагляду під час будівництва об`єкта архітектури, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 липня 2007 р. №903 (далі - Порядок здійснення авторського нагляду під час будівництва об`єкта архітектури), встановлено, що результати авторського нагляду фіксуються в журналі, що оформляється генеральним проектувальником у двох примірниках, один з яких зберігається у замовника, а другий - у генерального проектувальника. Представник групи авторського нагляду під час відвідування об`єкта архітектури вносить в обидва, примірники журналу зауваження щодо виявлених відхилень від затвердженого проекту разом з пропозиціями стосовно їх усунення та ознайомлює з ними під розписку відповідального представника підрядника.
При цьому, розділом 5 ДСТУ-Н Б А.2.2-11:2014 «Настанова щодо проведення авторського нагляду за будівництвом» передбачено, що результати авторського нагляду фіксуються у журналі авторського нагляду, який рекомендується вести за формою, наведеною у додатку В. Форма може коригуватися в залежності від специфіки будівництва.
Журнал оформляється у двох примірниках, кожен з яких доцільно прошнурувати, а його сторінки пронумерувати, підписати замовником і проектувальником, а також скріпити їх печатками (у разі наявності).
Відповідно до пункту 5 Порядку здійснення авторського нагляду під час будівництва об`єкта архітектури один примірник оформленого журналу (згідно з 5.2 цього розділу) зберігається у замовника, а другий - у проектувальника.
Журнал видається замовником за вимогою представників групи авторського нагляду для внесення до нього відповідних записів.
Згідно із пунктом 5 Порядку здійснення авторського нагляду під час будівництва об`єкта архітектури представники групи авторського нагляду вносять в обидва примірники журналу записи щодо відхилень від проектних рішень, які допущені підрядником, та пропозиції стосовно їх усунення.
Також у журналі авторського нагляду рекомендується вносити запис про зміну в проектній документації. Слід зауважити, що внесення змін в проектну документацію шляхом записів у журналі авторського нагляду згідно з вимогами чинного законодавства не допускається.
Запис про відвідування об`єкта будівництва представниками групи авторського нагляду вноситься і за відсутності зауважень.
Судами досліджено  журнал авторського нагляду за період з 26.05.2016 по 03.07.2016 та встановлено наявність  записів відвідувань об`єкта перевірки ОСОБА_1 , що спростовує доводи відповідача про вчинення позивачем адміністративного правопорушення.
Згідно з вимогами статті 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.
За приписами частини першої статті 268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.
Повістка особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, вручається не пізніш як за три доби до дня розгляду справи в суді, в якій зазначаються дата і місце розгляду справи. Інші особи, які беруть участь у провадженні по справі про адміністративні правопорушення, повідомляються про день розгляду справи в той же строк (стаття 277-1 КУпАП).
Аналіз наведених вище правових положень дає можливість дійти висновку, що провадження у справі про адміністративне правопорушення  розпочинається зі складення у присутності особи, яка притягається до адмінвідповідальності, протоколу про адміністративне правопорушення, і їй вручається копія такого протоколу. Про дату, час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення особа повідомляється не пізніше як за три доби до дати розгляду справи. В процесі розгляду справи особа, яка притягується до адміністративної відповідальності має право користуватися правами передбаченими статтею 268 КУпАП.
Закріплюючи процесуальні гарантії прав особи, що притягається до адміністративної відповідальності, у тому числі й на участь у розгляді її справи, положення КУпАП містять й певні застереження, націлені на забезпечення належної реалізації компетентними органами (особами) наданих їм повноважень, зокрема передбачені щодо розгляду справи про адміністративне правопорушення за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, лише у випадку наявності даних, що підтверджують належне повідомлення такої особи про місце і час розгляду справи.
При цьому обов`язок повідомляти особу про місце і час розгляду справи не пізніше ніж за три дні до дати розгляду справи про адміністративне правопорушення вважається виконаним, якщо особа, яка притягується до відповідальності, знає (поінформована) про час та місце розгляду справи за три днів до дати розгляду справи. Обов`язок доказування цієї обставини несе уповноважена посадова особа.
Повідомлення має на меті забезпечення участі особи у розгляді уповноваженим державним органом справи про адміністративне правопорушення.
Даний висновок узгоджується з правовою позицією, що міститься, зокрема, у постановах Верховного Суду від 28 березня 2018 року у справі № 742/3757/16-а, від 31 січня 2019 року у справі № 760/10803/15-а, від 19 вересня 2019 року у справі № 686/21230/16-а, від 30 вересня 2019 року у справі № 486/92/17, від 14 листопада 2019 року у справі № 815/1570/16, від 06 грудня 2019 року у справі № 804/7725/17, від 24 грудня 2019 року у справі № 360/403/19.
Колегія суддів враховує, що особі, до якої застосовується адміністративна санкція, повинно бути забезпечено право завчасно знати про час та місце розгляду справи. Це право є гарантією реалізації інших прав - на участь в розгляді справи про адміністративне правопорушення, висловлення заперечень, надання доказів, захист тощо.
Законодавство покладає обов`язок щодо своєчасного повідомлення особи про час та місце розгляду справи на уповноважену посадову особу. Зміст цього обов`язку не вичерпується надсиланням тексту відповідного повідомлення, оскільки саме лише надсилання, без отримання, не свідчить про поінформованість особи про час та місце розгляду справи, а отже робить це право недієвим.
Верховний Суд дійшов висновку, що обов`язок уповноваженої посадової особи письмово повідомляти особу, що якої застосовується адміністративне стягнення не пізніше ніж за три дні до дати розгляду справи про адміністративне правопорушення вважається виконаним, якщо особа, яка притягується до відповідальності, знає (поінформована) про час та місце розгляду справи за п`ять днів до дати розгляду справи.
Обов`язок доказування цієї обставини несе уповноважена посадова особа. Такий обов`язок вважається виконаним, якщо особа, яка притягується до відповідальності, знає (поінформована) про час та місце розгляду справи за три  дні до дати розгляду справи.
З`ясовуючи поінформованість особи про час та місце розгляду справи, суд також повинен зважати на поведінку особи, яка притягується до відповідальності. Ухилення від одержання повідомлення або інші недобросовісні дії, які свідчать про намагання уникнути участі в засіданні, не можуть бути підставою для скасування постанови.
Повідомлення має на меті забезпечити участь особи у розгляді уповноваженим державним органом справи, яка її стосується. У разі одержання повідомлення до засідання, але у строк, що є меншим за п`ятиденний, особа повинна вживати розумних заходів для реалізації своїх прав на участь у засіданні.
Даний висновок узгоджується з правовою позицією, що міститься, зокрема, у постанові Верховного Суду від 12 червня 2019 року у справі № 813/3415/18, від 30 січня 2020 року у справі № 482/9/17.
У матеріалах справи, що розглядалась, немає доказів, які б свідчили про те, що  позивач був належним чином повідомлений про розгляд справи про адміністративне правопорушення, крім того, при проведення перевірці позивач був також відсутній. Отже, відповідач не забезпечив дотримання порядку притягнення особи до відповідальності та дотримання прав особи, яка притягується до відповідальності.
Згідно ч. 1 ст. 350 КАС України (в редакції до набрання чинності змінами, внесеними Законом України від 15.01.2020 № 460-IX) суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо визнає, що суди першої та апеляційної інстанцій не допустили неправильного застосування норм матеріального права або порушень норм процесуального права при ухваленні судових рішень чи вчиненні процесуальних дій.
Керуючись ст.ст. 345, 349, 350, 355, 356, 359 Кодексу адміністративного судочинства України, -
ПОСТАНОВИВ:
Касаційну скаргу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Хмельницькій області залишити без задоволення.
Постанову Нетішинського міського суду Хмельницької області від 29 листопада 2016 року та ухвалу   Вінницького апеляційного адміністративного суду від 19 липня 2017 року залишити без змін.
Постанова є остаточною та оскарженню не підлягає.

Головуючий                                                                                                А.Ю. Бучик

Судді                                                                                                          Л.Л. Мороз

                                                                                                    А.І. Рибачук