ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 травня 2020 року	Львів	Справа № 1.380.2019.002387 пров. № А/857/1728/20	
Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі:
головуючого судді                                                  Коваля Р.Й.,
суддів                                                                       Гуляка В.В.,
                                                                                 Ільчишин Н.В.,
з участю секретаря судового засідання                Максим Х.Б.,  
представника позивача                                          Швеця Д.Ю.,   
представника відповідача                                      Єрофєєва С.С.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Львові апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 11 грудня 2019 року (прийняте у м. Львові суддею Гулкевич І.З.; складене у повному обсязі 22 грудня 2019 року) в адміністративній справі № 1.380.2019.002387 за позовом ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції про визнання протиправним та скасування наказу про застосування дисциплінарного стягнення,

                                                  В С Т А Н О В И В :

У травні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до Львівського окружного адміністративного суду із вказаним позовом та просив визнати незаконним і скасувати наказ начальника Управління патрульної поліції у Львівській області Департаменту патрульної поліції (далі - УПП у Львівській області ДПП) капітана поліції ОСОБА_2 від 03.04.2019 за № 15 «Про застосування до працівників УПП у Львівській області ДПП дисциплінарних стягнень» в частині притягнення його до дисциплінарної відповідальності.
Позовні вимоги обґрунтовував тим, що вказаний наказ є необґрунтованим, так як він не був ознайомлений із наказами, які регламентують графік проведення підсумкової перевірки першого та другого етапів і за невиконання яких його було притягнуто до дисциплінарної відповідальності. Крім того, як ним було встановлено пізніше, графіки проведення підсумкової перевірки у його підрозділі Позивача припадали на вихідний день, що є грубим порушенням законодавства. Також при притягненні його до дисциплінарної відповідальності відповідач не врахував, що він є головою професійної спілки атестованих працівників органів внутрішніх справ (далі - ОВС) України Львівської обласної організації первинної профспілкової організації працівників Управління патрульної служби м. Львова ДПП; відтак відповідач не мав права притягувати його до дисциплінарної відповідальності без отримання згоди відповідних профспілкових органів. 

Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 11 грудня 2019 року в задоволенні позову відмовлено.

Не погодившись із цим рішенням, його оскаржив ОСОБА_1, який вважає, що рішення суду першої інстанції є незаконним, необґрунтованим та таким, що підлягає скасуванню. Тому просив скасувати рішення суду першої інстанції і ухвалити нове рішення, яким його позовні вимоги задовольнити у повному обсязі.
Вимоги апеляційної скарги обґрунтовує тим, що суд першої інстанції не надав оцінку порушенню відповідачем процедури залучення працівників Національної поліції до служби у вихідні дні та грубому порушенню його конституційного права на відпочинок, при тому, що його було залучено до служби у вихідний день без будь-якого наказу керівництва про внесення змін до затвердженого графіка змінності його підрозділу. Наголосив, що притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейських за бажання розпоряджатися своїм законним часом відпочинку за власний розсуд та подальше підкріплення таких рішень судовими рішеннями ставить під загрозу реалізацію права на відпочинок працівниками поліції та авторитет служби в поліції загалом.

Представник відповідача подав відзив на апеляційну скаргу, у якому вказав, що матеріалами справи підтверджено належне повідомлення позивача про проведення підсумкової перевірки. З покликанням на приписи частини четвертої статті 91 Закону України «Про Національну поліцію» вважає, що проведення перевірки підготовленості поліцейських у їх вихідний день відповідає вимогам закону. Також позивач не подавав до керівництва умотивованого рапорта в день виходу на службу, що свідчить про неповажність причин пропуску ним підсумкової перевірки та підтверджує небажання ним взагалі проходити підсумкову перевірку. Крім того, таке залучення не пов`язане з необхідністю його погодження із виборним органом первинної профспілкової організації. 

У судовому засіданні представник апелянта підтримав вимоги апеляційної скарги із аналогічних підстав; просить апеляційну скаргу задовольнити. Представник відповідача, вважаючи рішення суду першої інстанції законним та обгрунтованим, просив апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення учасників судового розгляду, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги у їх сукупності, колегія суддів дійшла переконання, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Як встановлено судом, ОСОБА_1 перебуває на службі в ОВС з 25 червня 2015 року, в Національній поліції України - з 07 листопада 2015 року; остання займана посада - інспектор взводу № 2 роти № 4 батальйону № 4 УПП у Львівській області ДПП; спеціальне звання - лейтенант поліції.

Наказом начальника УПП у Львівській області ДПП капітана поліції ОСОБА_2 № 15 від 03.04.2019 «Про застосування до працівників УПП у Львівській області ДПП дисциплінарних стягнень» за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні вимог пунктів 1, 2 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пункту 11 розділу ІІ Положення про організацію службової підготовки працівників Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 26.01.2016 № 50, наказу ДПП «Про визначення рівня службової підготовленості поліцейських територіальних (відокремлених) підрозділів Департаменту» від 14.09.2018 № 4246, наказу ДПП «Про визначення рівня службової підготовленості поліцейських територіальних (відокремлених) підрозділів Департаменту» від  26.10.2018 № 4720, доручення УПП у Львівській області ДПП «Про визначення рівня службової підготовленості поліцейських УПП у Львівській області ДПП» від 17.09.2018 № 5456 (вн)/41/12-2018, доручення УПП у Львівській області ДПП «Про проведення другого етапу визначення рівня службової підготовленості поліцейських управління патрульної поліції у Львівській області Департаменту патрульної поліції» від 29.10.2018 № 6004 (вн)/41/12-2018, на підставі пункту 1 частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України», зокрема, до інспектора взводу № 2 роти № 4 батальйону № 4 УПП у Львівській області ДПП лейтенанта поліції ОСОБА_1 було застосоване дисциплінарне стягнення у виді зауваження.

Підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності було встановлення за результатами службового розслідування вчинення ним дисциплінарного проступку, який виразився в тому, що позивач не брав участі у підсумковій перевірці рівня службової підготовленості поліцейських, яка проводилась після завершення навчального року, без поважних причин, що унеможливило вивчення його готовності до виконання службових завдань.

Вважаючи, що наказ про притягнення його до дисциплінарної відповідальності є неправомірним, прийнятим без належних на те підстав, позивач звернувся до суду із цим позовом.

Приймаючи рішення про відмову в задоволенні позову, суд першої інстанції мотивував його тим, що оскаржуваний наказ прийнятий на підставі, в порядку та у спосіб, що передбачені чинним законодавством; відтак, підстави для його скасування відсутні.

Такі висновки суду першої інстанції, на переконання колегії суддів апеляційного суду, відповідають нормам матеріального права, фактичним обставинам справи і є правильними з огляду на таке.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України від 2 липня 2015 року № 580-VIII «Про національну поліцію» (далі - Закон № 580-VIII).
Відповідно до пункту 1 частини першої статті 18 Закону № 580-VIII поліцейський зобов`язаний, зокрема: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського.
Згідно із частинами першою та другою статті 19 Закону № 580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.
Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Частиною другою статті 11 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут), встановлено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.
Службовою дисципліною, за визначенням статті 1 Дисциплінарного статуту, є дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського, зокрема: безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень.
За приписами частини першої статті 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Відповідно до статті 13 Дисциплінарного статуту засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку, є дисциплінарне стягнення.
Згідно із пунктом 1 частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту до поліцейських може застосовуватися таке дисциплінарне стягнення як зауваження.

Частинами другою, третьою статті 14 Дисциплінарного статуту встановлено, що з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків проводиться службове розслідування.
Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Як встановлено судом, на підставі наказу начальника УПП у Львівській області ДПП № 3 від 18.03.2019 «Про призначення службового розслідування» дисциплінарна комісія УПП у Львівській області ДПП провела службове розслідування за фактом, викладеним у доповідній записці про результати перевірки рівня службової підготовленості поліцейських УПП у Львівській області ДПП в період з 29.10.2018 по 28.11.2018, згідно якої за результатами підсумкової перевірки встановлено, що не були присутні на другому етапі та не здавали її без поважних причин 27 працівників, в т.ч. й позивач.

Процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування визначає Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затверджений наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 року № 893; зареєстрований в Міністерстві юстиції України 28 листопада 2018 року за № 1355/32807 (далі - Порядок).

Відповідно до пункту 1 розділу VII Порядку у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.
Уповноважений керівник, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був учинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, визначає вид дисциплінарного стягнення, що підлягає застосуванню до поліцейського, та видає письмовий наказ про його застосування. У разі якщо керівник не уповноважений на застосування дисциплінарних стягнень, він порушує перед старшим прямим керівником клопотання про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності.
Застосування до поліцейського, винного в учиненні дисциплінарного проступку, дисциплінарних стягнень та їх виконання здійснюються з урахуванням вимог статей 19 - 22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Згідно матеріалів службового розслідування така підсумкова перевірка та графіки її проведення були визначені наказами ДПП від 14.09.2018 № 4246 «Про визначення рівня службової підготовленості поліцейських» та від 26.10.2018 № 4720 «Про визначення рівня службової підготовленості поліцейських територіальних (відокремлених) підрозділів Департаменту».
На підставі цих наказів начальник УПП у Львівській області ДПП дав доручення від 17.09.2018 № 5456 «Про визначення рівня службової підготовленості поліцейських УПП у Львівській області» та від 29.10.2018 № 6004 «Про проведення другого етапу визначення рівня службової підготовленості поліцейських управління патрульної поліції у Львівській області ДПП» щодо організації та проведення підсумкової перевірки рівня службової підготовленості поліцейських: 1 етап - з 17.09.2018 по 14.10.2018, 2 етап - з 29.10.2018 по 28.11.2018; доведення до відома особового складу графіка проведення цих етапів та забезпечення явки підлеглого особового складу; додатком-графіком визначено дати для певних підрозділів, у термін 29.10.2018 по 28.11.2019.

Відповідно до пунктів 9, 10 розділу І Положення про організацію службової підготовки працівників Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України № 50 від 26.01.2016, (далі - Положення) поліцейські зобов`язані відвідувати заняття в системі службової підготовки. Виняток становлять особи, які перебувають на добовому чергуванні, лікарняному, сесії, у відпустці, відрядженні.
Поліцейські, які порушують наказ керівника органу (закладу, установи) поліції про організацію службової підготовки, притягаються до дисциплінарної відповідальності в встановленому порядку.
Згідно із пунктами 5, 11 розділу ІІ Положення контроль за рівнем службової підготовленості поліцейських здійснюється зокрема під час проведення комплексного інспектування, контрольної, цільової та підсумкової перевірки.
Підсумкова перевірка проводиться комісійно після закінчення навчального року. До перевірки залучаються всі поліцейські органу (закладу, установи) поліції, який допущені до самостійного несення служби.

Свою відсутність на підсумковій перевірці позивач пояснив тим, що дати проведення підсумкової перевірки у його підрозділі припадали на вихідний день, що є грубим порушенням чинного законодавства; а поліцейський не зобов`язаний виконувати незаконні накази. Щодо обізнаності з графіком здачі ним заліків (підсумкової перевірки) після закінчення 2018 навчального року позивач відмовився відповідати на підставі статті 63 Конституції України. 

За результатами проведення службового розслідування дисциплінарна комісія склала висновок від 18 березня 2019 року, яким зокрема рекомендувала начальнику УПП у Львівській області ДПП за вчинення дисциплінарного проступку, що виразилося в порушенні вимог пунктів 1, 2 частини першої статті 18 Закону № 580-VIII, пункту 11 розділу ІІ Положення, наказів ДПП від 14.09.2018 № 4246 «Про визначення рівня службової підготовленості поліцейських» та від 26.10.2018 № 4720 «Про визначення рівня службової підготовленості поліцейських територіальних (відокремлених) підрозділів Департаменту», доручень начальника УПП у Львівській області ДПП від 17.09.2018 № 5456 (вн)/41/12-2018 «Про визначення рівня службової підготовленості поліцейських УПП у Львівській області» та від 29.10.2018 № 6004 (вн)/41/12-2018 «Про проведення другого етапу визначення рівня службової підготовленості поліцейських управління патрульної поліції у Львівській області ДПП» застосувати до позивача дисциплінарне стягнення у виді зауваження.

На підставі цього висновку начальник УПП у Львівській області ДПП капітан поліції ОСОБА_2 видав наказ за № 15 від 03.04.2019 «Про застосування до працівників УПП у Львівській області ДПП дисциплінарних стягнень», яким за вчинення зазначеного вище дисциплінарного проступку, на підставі пункту 1 частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту застосував до позивача дисциплінарне стягнення у виді зауваження.

Частинами сьомою, восьмою статті 19 Дисциплінарного статуту визначено, що у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.
Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Повноваження керівників щодо застосування дисциплінарних стягнень визначені статтею 20 Дисциплінарного статуту, відповідно до якої повноваження щодо застосування дисциплінарних стягнень мають керівники в межах, визначених цим Статутом.
Міністр внутрішніх справ України уповноважений застосовувати дисциплінарні стягнення, визначені цим Статутом, до заступників керівника Національної поліції України та порушувати перед Кабінетом Міністрів України питання про притягнення до дисциплінарної відповідальності керівника Національної поліції України.
Керівник Національної поліції України уповноважений застосовувати дисциплінарні стягнення, передбачені цим Статутом, до всіх поліцейських.
Інші керівники застосовують дисциплінарні стягнення в межах повноважень, визначених керівником Національної поліції України.

Право начальника УПП у Львівській області ДПП застосовувати дисциплінарне стягнення у виді зауваження визначене Переліком посад керівників Національної поліції України та їх повноважень щодо застосування заохочень і дисциплінарних стягнень, затвердженим наказом голови Національної поліції України від 04.10.2018 № 929. 

У ході розгляду цієї справи позивач заявляв також про свою необізнаність із графіком проведення підсумкової перевірки, проте вказане було спростоване поясненнями командира батальйону 4 УПП Лещишина Ю.І. та командира взводу 1 роти 4 батальйону 4 УПП Покровського Ю.В., які вказали на належне повідомлення особового складу про графік проведення перевірки як особисто, так і з допомогою месенджера Telegram, на підтвердження чого були надані відповідні докази. 
А згідно частини третьої статті 4 Дисциплінарного статуту наказ може віддаватися усно чи видаватися письмово, у тому числі з використанням технічних засобів зв`язку.

Також позивач покликався на недопустимість притягнення його до дисциплінарної відповідальності, як голови первинної профспілкової організації, без згоди профспілки.
Проте, частиною дев`ятою статті 41 Закону України «Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності», яка встановлює гарантії для працівників підприємств, установ або організацій, обраних до профспілкових органів, визначено, що положення цієї статті щодо гарантій для працівників підприємств, установ або організацій, обраних до профспілкових органів в частині особливостей притягнення до дисциплінарної відповідальності та звільнення не поширюються, зокрема, на поліцейських.

З приводу покликань апелянта на те, що суд першої інстанції не надав взагалі оцінки факту залучення апелянта до служби у вихідний день без будь-якого наказу керівників ДПП або УПП у Львівській області ДПП про внесення змін до затвердженого графіка змінності його підрозділу колегія суддів апеляційного суду зазначає таке.

Частинами четвертою та п`ятою статті 91 Закону № 580-VIII встановлено, що вихідні, святкові та неробочі дні є днями відпочинку для всіх поліцейських, крім залучених до виконання службових обов`язків.
Поліцейським, які виконували службові обов`язки у вихідні, святкові та неробочі дні, крім поліцейських, які працюють у змінному режимі, відповідний час для відпочинку в порядку компенсації надається протягом двох наступних місяців.

Тобто, залучення позивача для проходження підсумкової перевірки у вихідний (неробочий) день не суперечить вимогам цих норм. А взамін залучення особи до виконання службових обов`язків у вихідний (неробочий) день йому надається відповідний час (інший день) відпочинку в порядку компенсації.
Останнє також підтвердили представник відповідача та допитаний як свідок керівник підрозділу позивача; встановлено, що такий вихідний день в порядку компенсації надається особам за попереднім погодженням керівництвом. Також встановлено, що з урахуванням змінного графіка несення служби на маршрутах проведення підсумкової перевірки в робочий час є неможливим.

Відтак, проведення перевірки підготовленості поліцейських у їх вихідні дні відповідає вимогам законодавства, при тому, що проходження такої перевірки було для позивача обов`язковим згідно з вимогами законодавства.

За таких обставин колегія суддів приходить до переконання, що місцевий суд повно і всебічно дослідив і оцінив обставини по справі, надані сторонами докази, правильно визначив юридичну природу спірних правовідносин і закон, який їх регулює, та погоджується з висновком суду першої інстанції про необхідність відмови в задоволенні позовних вимог.
Статтею 316 КАС України передбачено, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
З урахуванням викладеного, рішення суду першої інстанції є законним, доводи апеляційної скарги зроблених судом першої інстанції висновків не спростовують, тому підстави для скасування чи зміни рішення суду першої інстанції відсутні.   
Керуючись ст.ст. 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 КАС України, суд

                                                П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Львівського окружного адміністративного суду від 11 грудня 2019 року в адміністративній справі № 1.380.2019.002387 - без змін.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає оскарженню в касаційному порядку, крім випадків, передбачених пунктом 2 частини п`ятої статті 328 КАС України. 

Головуючий суддя	 	Р. Й. Коваль 	
судді	 	В. В. Гуляк 	
 	 	Н. В. Ільчишин	
Постанова складена у повному обсязі 18 травня 2020 року.
Виготовлено з автоматизованої системи документообігу суду

 Дата