33/804/247/20 
                                                                                220/2581/19 
                                               
                                                                    Суддя 1-ої інстанції: Яненко Г.М.
                                                            Суддя доповідач: Куракова В.В.
Категорія: ч. 1 ст. 164 КУпАП

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 травня 2020 року             м. Маріуполь

Суддя  судової палати з розгляду  кримінальних справ та справ про адміністративні правопорушення Донецького апеляційного суду Куракова В.В., ознайомившись з апеляційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Великоновосілківського районного суду Донецької області від 05 листопада 2019 року, якою

ОСОБА_1 ,  ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого та фактично мешкаючого за адресою: АДРЕСА_1 

визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1                  ст. 164 КУпАП, накладено стягнення у виді штрафу на користь держави у розмірі 1 000 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 17 000 гривень без конфіскації пального, - 

УСТАНОВИЛА:

Постановою  Великоновосілківського районного суду Донецької  області  від  05 листопада 2019 року ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 164 КУпАП, оскільки він 01.10.2019 року об 11-28 год. в смт. Велика Новосілка Донецької області по вул. Шевченка, буд. 57, здійснював продаж пального (скрапленого газу), не маючи ліцензії на право здійснення роздрібної торгівлі пальним, тобто порушив ст. 15 Закону України № 481/95-ВР «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів та пального», у зв`язку з чим на ОСОБА_1 було накладено стягнення у виді штрафу на користь держави у розмірі 1000 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 17 000 гривень без конфіскації пального.
На зазначену постанову ОСОБА_1 29 квітня 2020 року подав апеляційну скаргу та заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження, в яких просить поновити строк на апеляційне оскарження, постанову суду першої інстанції скасувати.
  Перевіривши матеріали справи, вважаю, що апеляційну скаргу необхідно повернути апелянту за наступних підстав.
Відповідно до ст. 294 КУпАП постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови. Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.
В апеляційній  скарзі та заяві про поновлення строку на апеляційне оскарження ОСОБА_1 не наведено ніяких відомостей, які свідчать про те, що він саме з поважних причин не мав можливості своєчасно оскаржити постанову суду. 
Як вбачається з матеріалів провадження, протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 було складено за його присутності, оскільки ним безпосередньо надавався його паспорт для складання фототаблиці до протоколу про адміністративне правопорушення № 0808 від 01 жовтня 2019 року (а.с. 15-16). Після складання протоколу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 дані матеріали про адміністративне правопорушення були направлені до Великоновосілківського районного суду Донецької області для розгляду по суті. Після отримання даних матеріалів судом надсилалися судові повістки на ім`я ОСОБА_1 на його поштову адресу, яка між іншим була ним вказана в його апеляційній скарзі, однак поштові повідомлення ОСОБА_1 не отримував, що підтверджується повернутим листом (а.с. 19-20). Статтею 268 КУпАП не встановлено імперативних вимог щодо розгляду справи про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 164 КУпАП виключно у присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, тож суд, вживши відповідних заходів щодо інформування ОСОБА_1 про дату, час та місце судового розгляду, з метою недопущення порушення приписів ст. 38 КУпАП, розглянув справу про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 за його відсутністю. За таких підстав, враховуючи, що судом вживалися заходи щодо забезпечення належного повідомлення ОСОБА_1 , однак внаслідок того, що останній не здійснював належних правових обов`язків, вважати поважною причину, наведену у заяві про поновлення строку на апеляційне оскарження, суд апеляційної інстанції не може.
Крім того, для отримання інформації щодо стану розгляду судової справи та прийнятих судових рішень функціонує офіційний веб-портал «Судова влада України» та «Єдиний державний реєстр судових рішень», за допомогою яких будь-яка особа може отримати актуальну інформацію щодо стану судової справи, та стадії її розгляду, тож ОСОБА_1 мав об`єктивну можливість дізнатися про прийняте рішення вже після судового розгляду та у визначений ст. 294 КУпАП строк подати апеляційну скаргу на прийняте судове рішення. 
Дана позиція повністю відповідає усталеній практиці ЄСПЛ, яку відповідно до                 ст. 17 ЗУ "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" від 23.02.2006 р. суди застосовують при розгляді справ як джерело права. Так, у рішенні ЕСПЛ у справі «Пономарев проти України» Суд зазначив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.
В рішенні Європейського суду з прав людини в справі «Устименко проти України» від 29 жовтня 2010 року Суд вказав, що необґрунтоване поновлення строку оскарження остаточного рішення по справі зі спливом значного періоду часу без обґрунтованих підстав порушує принцип правової визначеності, і як наслідок тягне порушення ст. 6 Європейської конвенції про захист прав людини та основоположних свобод. Право на справедливий судовий розгляд, гарантоване п. 1 ст. 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, який передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами.
Крім того, КУпАП встановлено, що строк на оскарження постанови в справі про адміністративне правопорушення відраховується не з моменту отримання копії оскаржуваного судового рішення, а з моменту його винесення.
Таким чином, матеріали справи не містять даних про наявність поважних причин пропуску строку на апеляційне оскарження, не наведено таких причин і в апеляційній скарзі.
Отже в поновленні строку апеляційного оскарження ОСОБА_1 слід відмовити, апеляційну скаргу повернути апелянту  у відповідності до вимог ч. 2 ст. 294 КУпАП.

На підставі викладеного, керуючись ст. 294 КУпАП, -

  ПОСТАНОВИЛА:

Відмовити ОСОБА_1 в поновленні строку на апеляційне оскарження постанови Великоновосілківського районного суду Донецької області від 05 листопада 2019 року відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 164 КУпАП.
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Великоновосілківського районного суду Донецької області від 05 листопада 2019 року відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 164 КУпАП повернути ОСОБА_2 О.С.

           
Суддя:                В.В. Куракова