П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

___________________________________________________________________________________

П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М  У К Р А Ї Н И

08 квітня 2020 р.	м.Одеса	Справа № 522/11437/19	
Головуючий в 1 інстанції: Чернявська Л.М.

Судова колегія П`ятого апеляційного адміністративного суду у складі: 
Головуючого:          Градовського Ю.М.
суддів:          Крусяна А.В.,
          Яковлєва О.В.
розглянувши в порядку письмового провадження в м.Одесі апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Приморського районного суду м.Одеси від 17 січня 2020р. по справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Держаної екологічної інспекції Кримсько-Чорноморського округу, Державного інспектора з охорони навколишнього середовища Кримсько-Чорноморського округу Щербатова Антона Яковлевича про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,-

В С Т А Н О В И Л А:
У липні 2019р. представник ОСОБА_1 звернувся в суд із позовом до Держаної екологічної інспекції Кримсько-Чорноморського округу та Державного інспектора з охорони навколишнього середовища Кримсько-Чорноморського округу Щербатова А.Я., в якому просив скасувати постанову про накладення адміністративного стягнення за №00563 від 23.05.2019р., якою позивача притягнуто до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.59-1 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 1  190грн..
В обґрунтування позовних вимог представник позивача зазначив, що 23.05.2019р. державним інспектором Щербатовим А.Я. було складено постанову про накладення на Кайден Цзян, громадянина КНР, капітана судна "Pekin" (ІМО 9721566) адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 1  190грн. за забруднення внутрішніх морських вод України внаслідок скиду з судна забрудненої зворотної води з перевищенням нормативів гранично допустимих концентрацій. 
На підтвердження факту вчинення адміністративного правопорушення, 22.05.2019р. екологічною інспекцією складено протокол про адміністративне правопорушення за №000563, в якому зазначено, що на місці правопорушення відібрані проби та складено акт відбору проб №266 від 20.05.2019р., проте, відповідно до пояснень наданих капітаном судна "Pekin" (ІМО 9721566) ОСОБА_1 він не отримував копій Протоколу та Постанови та не був повідомлений про їх складення. Також, позивач зазначив, що Державний інспектор з охорони навколишнього природного середовища Кримсько-Чорноморського округу Щербатов А.Я. не був допущений на борт судна "Pekin" (ІМО 9721566). 
Позивач звертав увагу на те, що в порушення вимог ч.3 ст.6 ЗУ "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" Держекоінспекцією, як органом державного нагляду (контролю), в особі її посадової особи - державного інспектора Щербатова А.Я. не було надано копію відповідного посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю) - іноземній особі The China Navigation Co Pte Ltd в особі її уповноваженого представника на судні "Pekin"  (ІМО 9721566) капітана Кайден ОСОБА_2 . Також представник позивача звернув увагу на відсутність станом на 20.05.2019р. - 23.05.2019р. у Держекоінспекції, як органу державного нагляду (контролю) права здійснювати перевірку відповідності зворотних вод з судна "Pekin" (ІМО 9721566) нормативам гранично допустимих концентрацій основних забруднюючих речовин у морському порту згідно абз.7 п.2 постанови КМУ "Деякі питання дерегуляції господарської діяльності" від 27.03.2019р. №367, яким визначено, що положення, визначені абз.2-5 п.5-1 Правил охорони внутрішніх морських вод і територіального моря України від забруднення та засмічення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 29.02.1996р. № 269, не застосовуються до набрання чинності порядком перевірки, взяття проб води та проведення їх аналізу. 
Позивач зазначив, що в листі Одеської філії "Адміністрації морських портів України" від 1.07.2019р. вих. №1032/19-01-06/Вих/19 вказано про те, що посадовими особами Одеської філії ДП "Адміністрація морських портів України" не було виявлено забруднення судном "Pekin" (ІМО 9721566) акваторії Одеського морського порту. Крім того, вказав, що в протоколі про адміністративне правопорушення №000563 складеному українською мовою відсутній підпис особи щодо якої він складений на підтвердження отримання ним копії Протоколу відповідно до ч.2 ст.254 та ч.2 ст.256 КУпАП, а також п.2.4 та 2.11 Інструкції з оформлення органами Державної екологічної інспекції України та її територіальними органами матеріалів про адміністративні правопорушення, затвердженої Наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища України від 5.07.2004р. №264, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 27.07.2004р. за №934/9533.
Посилаючись на вказане просив позов задовольнити.
Рішенням Приморського районного суду м.Одеси від 17 січня 2020р. у задоволені позову відмовлено.
В апеляційній скарзі ОСОБА_1 , посилаючись на порушення норм права, просить рішення суду скасувати та прийняти у справі нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.
Судова колегія вважає, що у відповідності до п.1 ч.1 ст.311 КАС України, апеляційну скаргу можливо розглянути в порядку письмового провадження, оскільки в матеріалах справи достатньо доказів для вирішення справи по суті.
Розглянувши матеріали справи, заслухавши доповідь судді-доповідача, доводи апеляційної скарги, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів дійшла до висновку про залишення скарги без задоволення, а рішення суду без змін, з наступних підстав.
Відповідно до ст.316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Відмовляючи у задоволені позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що оскаржувана постанова за №000563 від 23.05.2019р. про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.59-1 КУпАП є законною, оскільки складена відповідною уповноваженою посадовою особою, в межах її компетенції та з дотриманням передбаченої законом процедури. Доказів, які б спростовували вчинення позивачем адміністративного правопорушення суду надано не було.
Вирішуючи спір судова колегія вважає, що суд першої інстанції повно та об`єктивно дослідив обставини по справі, надані докази, правильно визначив юридичну природу спірних правовідносин і закон, який їх регулює.
Так, судом першої інстанції встановлено та підтверджено матеріалами справи, що 20.05.2019р. інспекторами Держекоінспекції в районі причалу №3 Одеської філії Державного підприємства "Адміністрація морських портів України" (надалі – ОФ ДП "АМПУ"), на водній поверхні акваторії Чорного моря в районі корми судна "Pekin" (ІМО 9721566), спостерігалось забруднення невідомого походження поверхневих морських вод.
В подальшому, посадовими особами Держекоінспекції складено Акт обстеження підконтрольної території ОФ ДП "АМПУ" від 20.05.2019р. та схему відбору проб поверхневих вод ОФ ДП "АМПУ" від 20.05.2019р., а також Акт відбору проб вод №264 від 20.05.2019р. та за результатами лабораторних вимірювань був складений Протокол за №272 вимірювань показників складу та властивостей проб вод від 20.05.2019р., відповідно до цих вимірювань встановлено перевищення гранично допустимих концентрацій завислих речовин у 4 рази у порівнянні з пробами відібраними на фоновій відстані 300 метрів від місця відбору біля т/х "Рекіn" (ІМО 9721566). Також, 20.05.2019р. держінспекторами відібрано проби баластної води з баластної системи судна, що зафіксовано в Акті відбору проб №266 від 20.05.2019р..
Сектором інструментально-лабораторного контролю Інспекції здійснено лабораторне вимірювання складу та властивостей проб вод та складено Протокол №274 від 21.05.2019р., відповідно до якого, у баластній системі судна "Pekin" (ІМО 9721566) встановлено перевищення ГДК завислих речовин у 11 разів - 22 мг/дм. куб., в порівнянні з встановленим нормованим значенням 2 мг/дм. куб., перевищення заліза - у 1,6 разів (0,08 мг/дм. куб.) при нормі 0,05 мг/дм. куб.
Враховуючи вищевикладені обставини держінспектором зроблено висновок, що баласт на судні був забруднений, з 20.05.2019р. почався скид баластних вод у акваторію ОФ ДП "АМПУ", що також підтверджується витягом з журналу поводження з баластними водами (Ballast water reporting form) та проведеними лабораторними вимірюваннями, що надає підстави стверджувати про забруднення внутрішніх морських вод, саме судном "Pekin" (ІМО 9721566).
Крім того, 20.05.2019р. листом відповідача за №1957/08, було повідомлено начальника адміністрації Одеського морського порту Ткачука І.В. про виявлення в районі причалу №3 ОФ ДП "АМПУ" на водній поверхні акваторії Чорного моря в районі корми судна "Pekin" (ІМО 9721566) забруднення поверхневих, морських вод невідомого походження, що зафіксовані засобами відео фіксації. Проте, з боку Адміністрації Одеського морського порту України після отримання повідомлення про встановлене забруднення не було вчинено жодної дії, що підтверджується листом-відповіддю АМПУ №1025/19-01-06/Вих/19 від 27.06.2019р., де вказується, що Адміністрацією у період з 20 травня - 23 травня 2019р. не здійснювався відбір проб фонових показників якості води в акваторії Одеського морського порту, та відповідно документи за результатами не складалися. 
22.03.2019р. державним інспектором Щербатовим А.Я. на капітана судна "Pekin" (ІМО 9721566) Кайден Цзян було складено Протокол за №000563 про адміністративне правопорушення, згідно якого 21.05.2019р. встановлено факти забруднення внутрішніх морських вод України внаслідок скиду з судна "Pekin" (ІМО 9721566) забрудненої зворотної води з перевищенням нормативного граничного допустимих концентрацій, що є порушенням ст.102 ВК України.
В зазначеному протоколі міститься відмітка про відмову порушника від підпису.
23.05.2019р. державним інспектором Щербатовим А.Я. прийнято Постанову за №000563 про накладення адміністративного стягнення, якою громадянина Китайської Народної Республіки ОСОБА_3 до адміністративної відповідальності та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 1  190грн. за правопорушення, передбачене ч.1 ст.59-1 КУпАП.
Перевіряючи правомірність притягнення позивача до адміністративної відповідальності, з урахуванням підстав, за якими позивач пов`язує їх протиправність та законність, судова колегія виходить з наступного.
Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Положеннями ст.13 Конституції України передбачено, що земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією. Кожний громадянин має право користуватися природними об`єктами права власності народу відповідно до закону. Власність зобов`язує. Власність не повинна використовуватися на шкоду людині і суспільству.
Приписами ч.1, 2, 3, 4 ст.67 ВК України визначено, що річки, озера, водосховища, канали, інші водойми, а також внутрішні морські води та територіальне море є внутрішніми водними шляхами загального користування, за винятком випадків, коли відповідно до законодавства України їх використання з цією метою повністю чи частково заборонено. Перелік внутрішніх водних шляхів, віднесених до категорії судноплавних, затверджується КМУ. Всі судна та інші плавучі засоби мають бути обладнані ємкостями для збирання лояльних та інших забруднених вод, які повинні систематично передаватися на спеціальні очисні споруди для очищення та знезараження. Забороняється заходження в територіальне море суден, які не провели заміну ізольованого баласту і не обладнані цистернами і закритими фановими системами для збирання стічних вод будь-якого походження чи установками для очищення та знезараження цих вод, що відповідають міжнародним стандартам.
У відповідності до п.3 Правил охорони внутрішніх морських вод і територіального моря України від забруднення та засмічення, затверджені Постановою КМУ за №269 від 29.02.1996р., у цих Правилах використовуються такі терміни: баластні води - забортна вода, прийнята на борт судна для контролю диференту, крену, осадки та остійності судна; баласт брудний - баластні води (з нафтою або іншими забруднюючими речовинами), які утворюються в неочищених суднових танках (нафтотанках) після приймання до них водяного баласту; баласт чистий - баластні води у танку, призначені тільки для цих цілей, або в танку, який після останнього транспортування в ньому нафти очищений до такого стану, що стік з нього, скинутий з непорушного судна на спокійну чисту воду при ясній погоді, не викликає появи слідів нафти на поверхні води.
Частиною 2 пп.1.1 постанови КМУ "Про здійснення екологічного контролю в пунктах пропуску через державний кордон" за №198 від 20.03.1995р., екологічний контроль водних транспортних засобів здійснюється у разі, коли із судна скидаються видимі плавучі частки або виникають видимі сліди нафти, нафтовмісних або інших забруднюючих речовин у районі скидання, що призвело до фактичного погіршення якості води відповідно до фонових показників якості води в районі водокористування.
Абзацом 7 п.10 постанови КМУ "Питання пропуску через державний кордон осіб, автомобільних, водних, залізничних та повітряних транспортних засобів перевізників і товарів, що переміщуються ними" за №451 від 21.05.2012р., екологічний контроль судна здійснюється виключно у разі, коли із судна викидаються видимі плавучі частки або виникають видимі сліди нафти чи нафтовмісних або інших забруднюючих речовин у районі їх скидання, що призводить до фактичного погіршення якості води.
Відповідно до абз.2 п.5-1 Правил охорони внутрішніх морських вод і територіального моря від забруднення та засмічення, затверджених постановою КМУ за №269 від 29.02.1996р., морські екологічні інспекції Держекоінспекції мають право перевірити відповідність ізольованого баласту, скидання якого здійснюється із суден у внутрішні морські води та територіальне море, нормативам гранично допустимих концентрацій основних забруднюючих речовин у морському порту виключно у випадку, якщо під час скидання із судна ізольованого баласту разом з ним викидаються зримі плавучі частки або виникають видимі сліди нафти чи нафтовмісних або інших забруднюючих речовин в районі скиду, що призвело до фактичного погіршення якості води.
За правилами ст.110 ВК України, порушення водного законодавства тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність згідно з законодавством України. Відповідальність за порушення водного законодавства несуть особи, винні у забрудненні та засміченні вод; порушенні правил охорони внутрішніх морських вод та територіального моря від забруднення та засмічення.
Забруднення і засмічення територіальних і внутрішніх морських вод внаслідок скидів із суден, здійснених без дозволу спеціально уповноважених на те державних органів або з порушенням встановлених правил, - тягнуть за собою накладення штрафу на посадових осіб від тридцяти п`яти до сімдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян (ч.1 ст.59-1 КУпАП).
Приписами ст.14 КУпАП визначено, що посадові особи підлягають адміністративній відповідальності за адміністративні правопорушення, зв`язані з недодержанням установлених правил у сфері охорони порядку управління, державного і громадського порядку, природи, здоров`я населення та інших правил, забезпечення виконання яких входить до їх службових обов`язків.
Згідно до ст.246 КУпАП порядок провадження в справах про адміністративні правопорушення в органах (посадовими особами), уповноважених розглядати справи про адміністративні правопорушення, визначається цим Кодексом та іншими законами України.
Положеннями ст.245 КУпАП передбачено, що завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.
Приписи ст.280 КУпАП закріплюють обов`язок посадової особи при розгляді справи про адміністративне правопорушення з`ясувати чи було вчинено адміністративне правопорушення та чи винна дана особа в його вчиненні.
У відповідності до ст.251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото - і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.
Як встановлено судом першої інстанції та підтверджено матеріалами справи під час апеляційного розгляду, що 20.05.2019р. інспектором Держекоінспекції здійснено відбір проб поверхневих вод, про що був складений Акт відбору проб вод за №264 від 20.05.2019р. та за результатами лабораторних вимірювані був складений Протокол №272 вимірювань показників складу та властивостей проб вод від 20.05.2019р., відповідно до цих вимірювань встановлено перевищення гранично допустимих концентрацій завислих речовин у 4 рази у порівнянні з пробами відібраними на фоновій відстані 300 метрів від місця відбору біля судна "Pekin" (ІМО 9721566).
Фонова морська вода в районі причалу №3 ОФ ДП "АМПУ" на відстані 300 м від т.1: завислі речовини - 2 (надалі використовується у вимірюваннях, як фоновий показник якості вод), нафтопродукти - менше 0,05 (тобто не виявлено перевищень ГДК), солоність - 15,3, залізо - 0,03 (забруднення не виявлено, ГДК для заліза встановлено 0,05);
Морська вода в районі причалу №3 ОФ ДП АМПУ, в районі корми судна "Pekin" ІМО 9721566, завислі речовини: результаті вимірювань - 8 мг/дм.куб., в той час як фоновими вимірюваннями встановлено норматив 2 мг/дм.куб.
Аналізуючи вказане, судова колегія вважає, що проведення зазначених лабораторних вимірювань поверхневих морських вод Інспекцією був остаточно підтверджений факт забруднення позивачем акваторії ОФ ДП "АМПУ".
Судова колегія зазначає, що посилання позивача на лист першого заступника начальника Одеської філії  ДП "Адміністрації морських портів України"  Зубик О.П. за вих. №1032/19-01-06/Вих/19 від 1.07.2019р., згідно якого посадовими особами ОФ  ДП "АМПУ"  не було виявлено факту забруднення судном "Pekin" (ІМО 9721566) акваторії Одеського морського порту не спростовують факту перевищення гранично допустимих концентрацій завислих речовин у 4 рази у порівнянні з пробами відібраними на фоновій відстані 300 метрів від місця відбору біля судна "Pekin" (ІМО 9721566). Крім того, у відповіді на адвокатський запит представника позивача листом першого заступника начальника Одеської філії ДП "Адміністрації морських портів України" Зубик О.П. від 27.06.2019р. вих. №1025/19-01-06/Вих/19 повідомлено, що моніторинг стану поверхневих вод акваторії Одеського порту організовується Адміністрацією щоквартально, і у в 2019р. такі спостереження проводилися: 19.03.2019р. та 20.06.2019р., а адміністрацією у період з 20 травня - 23 травня 2019р. не здійснювався відбір проб фонових показників якості води в акваторії Одеського морського порту, та відповідно документи за результатами не складалися. 
Також судовою колегією встановлено, що 20.05.2019р. інспекторами в присутності представника судна "Pekin" (ІМО 9721566), було відібрано проби баластної води з баластної системи судна, що зафіксовано в Акті відбору проб за №266 від 20.05.2019р..
Сектором інструментально-лабораторного контролю здійснено лабораторне вимірювання складу та властивостей проб вод та складено Протокол №274 від 21.05.2019р., відповідно до якого, у баластній системі судна "Pekin" (ІМО 9721566) встановлено перевищення ГДК завислих речовин у 11 разів - 22 мг/дм.куб., в порівнянні з встановленим нормованим значенням 2 мг/дм.куб., перевищення заліза - у 1,6 разів (0,08 мг/дм.куб.) при нормі 0,05 мг/дм.куб.
Окрім того, судова колегія вважає необґрунтованими твердження апеляційної скарги про те, що суд першої інстанції дійшов необґрунтованого висновку про те, що баласт скинутий з судна "Pekin" (ІМО 9721566) не є ізольованим, оскільки доказів того, що баласт судна є ізольований суду надано не було.
Так, положеннями ч.1, 2 ст.77 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст.78 цього Кодексу.
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Отже, покладений на суб`єктів владних повноважень - відповідачів указаною нормою процесуального закону тягар доказування правомірності їхніх рішень, дій чи бездіяльності не звільняє позивача від обов`язку довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги.
За правилами ч.1 ст.72 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Достатніми, у розумінні ч.1 ст.76 КАС України, є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.
За змістом частини другої вищезазначеної правової норми процесуального закону,  питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.
Таким чином, оскільки, позивачем в обґрунтованість своїх вимог не надано до суду жодного доказу, то судова колегія погоджується із висновком суду першої інстанції щодо відсутності правових підстав для задоволення його позовних вимог.
В доводах апеляційної скарги апелянт посилається на неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права. На думку судової колегії, викладені у скарзі доводи не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального чи порушення норм процесуального права, яке призвело або могло призвести до неправильного вирішення справи по суті.
Отже, оскільки судом першої інстанції правильно встановлено обставини справи та постановлено судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, тому, відповідно до ст.316 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду - без змін.
При цьому, апеляційний суд враховує положення Висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (п.32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення.
Зазначений Висновок також акцентує увагу на тому, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.
Апеляційний суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану, зокрема у справах "Салов проти України" (заява № 65518/01; пункт 89), "Проніна проти України" (заява № 63566/00; пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (заява № 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v.) серія A. 303-A; пункт 29).
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.246, 272, 311,315, 317 КАС України, колегія суддів,-

П О С Т А Н О В И Л А:
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 – залишити без задоволення.
Рішення Приморського районного суду м.Одеси від 17 січня 2020р. –  залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з моменту постановлення, остаточна та оскарженню не підлягає.

Головуючий:                                                                                Ю.М.Градовський

Судді:                                                                                          А.В.Крусян

                                                                                                    О.В.Яковлєв