УХВАЛА 
іменем України
18 травня 2020 року
м. Київ
справа № 704/22/20
провадження № 51-2291впс20
Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати 
Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого                         ОСОБА_1 ,
суддів                                    ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
розглянувши в судовому засіданні подання голови Черкаського апеляційного суду про направлення з одного суду апеляційної інстанції до іншого виділених матеріалів кримінального провадження № 12019250240000276 від 14 вересня 2019 року (справа № 704/22/20) стосовно ОСОБА_4 , обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 153, ч. 4 ст. 152, ч. 2 ст. 125 КК, за апеляційною скаргою захисника ОСОБА_5 на ухвалу Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 23 березня 2020 року про продовження строку тримання під вартою,
встановив:
До Верховного Суду в порядку ст. 34 КПК надійшло вищезгадане подання про направлення зазначених матеріалів кримінального провадження з Черкаського апеляційного суду до іншого суду апеляційної інстанції, мотивоване тим, що у Черкаському апеляційному суді неможливо провести повторний автоматизований розподіл указаних матеріалів провадження через відсутність необхідної кількості суддів судової палати з розгляду кримінальних справ, оскільки троє з чотирьох суддів кримінальної палати Черкаського апеляційного суду в цьому кримінальному провадженні (судді ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 ) не можуть брати участь у розгляді провадження на підставах, визначених ст. 76 КПК.
Учасникам судового провадження було повідомлено про час та місце розгляду подання, проте в судове засідання вони не з`явилися, що не перешкоджає його розгляду. Клопотань про відкладення розгляду подання не надійшло.
Заслухавши доповідь судді, перевіривши наведені доводи, дослідивши матеріали провадження, Верховний Суд дійшов висновку, що подання апеляційного суду підлягає задоволенню на таких підставах.
Згідно з вимогами ч. 3 ст. 34 КПК питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, а також про направлення провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого вирішується колегією суддів Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду за поданням суду апеляційної інстанції або за клопотанням сторін чи потерпілого не пізніше п`яти днів із дня внесення такого подання чи клопотання, про що постановляється вмотивована ухвала.
Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 34 КПК кримінальне провадження може бути передано на розгляд до іншого суду, якщо після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити склад суду для судового розгляду.
Частиною 1 ст. 76 КПК визначено, що суддя, який брав участь у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, не має права брати участь у цьому ж провадженні в судах першої, апеляційної та касаційної інстанцій.
З наданих до суду матеріалів провадження вбачається, що ухвалою Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 23 березня 2020 року під час судового розгляду було задоволено клопотання прокурора та продовжено обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк 60 днів
(до 8 червня 2020 року).
Не погоджуючись із указаною ухвалою суду, захисник ОСОБА_5 подав апеляційну скаргу.
Згідно з протоколом щодо неможливості автоматизованого розподілу
від 5 травня 2020 року призначення суддів не відбулось, оскільки не вистачає потрібної кількості суддів для розподілу справи.
Відповідно до звіту щодо неможливості автоматизованого розподілу справи між суддями від 5 травня 2020 року розподіл провадження між суддями
не відбувся через те, що у судовій палаті з розгляду кримінальних справ Черкаського апеляційного суду здійснюють правосуддя четверо суддів ( ОСОБА_9 ,
ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 ), троє з яких ( ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 ) брали участь у цьому кримінальному провадженні під час досудового розслідування (слухали поєднану справу), що у силу ч. 1 ст. 76 КПК позбавляє їх права повторно розглядати це провадження.
Вказане унеможливлює виконання вимог ч. 4 ст. 31 КПК, відповідно до якої кримінальне провадження в апеляційному порядку здійснюється колегіально судом у складі не менше трьох суддів.
Крім того, як зазначено у поданні, згідно з пп. 1.3 п. 1 розділу ІІІ Засад використання АСДС Черкаського апеляційного суду, затверджених рішенням зборів суддів Черкаського апеляційного суду від 30 липня 2019 року (зі змінами та доповненнями, внесеними рішенням зборів суддів Черкаського апеляційного суду від 5 серпня
2019 року), кримінальні провадження (справи), в яких неможливо сформувати склад колегії суддів із числа суддів судової палати з розгляду кримінальних справ, на підставі звіту про неможливість автоматизованого розподілу судової справи між суддями, роздрукованого уповноваженою особою апарату суду, відповідальною за здійснення автоматизованого розподілу судових справ, підлягають направленню за поданням суду до Верховного Суду для вирішення питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого.
Враховуючи викладене, Верховний Суд дійшов висновку, що подання голови Черкаського апеляційного суду підлягає задоволенню, а провадження за апеляційною скаргою захисника ОСОБА_5 на ухвалу Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 23 березня 2020 року про продовження обвинуваченому ОСОБА_4 строку тримання під вартою – направленню на розгляд до Кропивницького апеляційного суду як найбільш територіально наближеного.
Керуючись ст. 34 КПК, Верховний Суд
постановив:
Подання голови Черкаського апеляційного суду задовольнити.
Виділені матеріали кримінального провадження № 12019250240000276
від 14 вересня 2019 року (справа № 704/22/20) стосовно ОСОБА_4 , обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 153, ч. 4 ст. 152, ч. 2 ст. 125 КК, за апеляційною скаргою захисника
ОСОБА_5 на ухвалу Уманського міськрайонного суду Черкаської області
від 23 березня 2020 року про продовження строку тримання під вартою направити для розгляду до Кропивницького апеляційного суду для розгляду по суті.
Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення й оскарженню не підлягає.
Судді:
 
ОСОБА_1                                       ОСОБА_2                                ОСОБА_3