Ухвала 
28 травня 2020 року
м. Київ
справа № 635/7079/18
провадження № 61-7877ск20 
Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Воробйової І. А. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 в інтересах якої діє адвокат Терпелюк Євгеній Володимирович на  рішення Харківського районного суду Харківської області від 15 жовтня 2019 року та постанову Харківського апеляційного суду від 12 березня 2020 року у справі за позовом  ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Головного управління Держгеокадастру у Харківській області, треті особи: Коротичанська селищна рада Харківського району Харківської області, фізична особа - підприємець ОСОБА_3 про визнання недійсним наказів про надання дозволу на розробку технічної документації, про затвердження документації із землеустрою та передачу земельних ділянок у власність, про скасування рішень про державну реєстрацію права власності на земельні ділянки та державну реєстрацію земельних ділянок із скасуванням кадастрових номерів земельних ділянок, про витребування земельних ділянок із чужого незаконного володіння, 
                                                            ВСТАНОВИВ:
Рішенням Харківського районного суду Харківської області від 15 жовтня 2019 року, залишеним без змін постановою Харківського апеляційного суду від 12 березня 2020 року, у задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено.
05 травня 2020 року до Верховного Суду через засоби поштового зв`язку ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Терпелюк Є. В., подала касаційну скаргу (надійшла 13 травня 2020 року), в якій, заявник просить скасувати оскаржувані судові рішення та прийняти нове рішення, яким направити справу на новий розгляд до суду першої інстанції.
08 лютого 2020 року набрав чинності Закон України від 15 січня 2020 року №460-ІХ «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ».
Відповідно до частини третьої статті 3 ЦПК України (тут і далі у редакції, чинній на час подання касаційної скарги) провадження у цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.
У порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги не додано документ, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.
Згідно зі статтею 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги справляється судовий збір, який відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої цієї статті становить 200 відсотків ставки, 
що підлягала сплаті при поданні позовної заяви в розмірі оспорюваної суми. 
Розміри ставок судового збору визначено частиною другою статті 4 Закону України «Про судовий збір» (у редакції, чинній на день звернення до суду 
з цим позовом). 
Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір».
Враховуючи, що позов містить вимоги немайнового характеру, заявник має сплатити судовий збір за подання касаційної скарги у розмірі 7 196,76 грн(200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви).
Судовий збір має бути перераховано або внесено за такими реквізитами: отримувач коштів - УК у Печер. р-ні/Печерс. р-н/ 22030102; код отримувача (за ЄДРПОУ) - 38004897; банк отримувача - Казначейство України (ЕАП); код банку отримувача (МФО) - 899998; рахунок отримувача - UA288999980313151207000026007; код класифікації доходів бюджету - 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».
Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату.
Разом з тим, в касаційній скарзі заявлено клопотання про відстрочення сплати судового збору, в якій заявник посилається на те, що має скрутне матеріальне становище. 
Дослідивши клопотання та додані матеріали, суд дійшов висновку, 
що відсутні підстави для відстрочення ОСОБА_1 , сплати судового збору, з огляду на таке.
Згідно із частинами першою та третьою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення              у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.
Відповідно статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але 
не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами 
є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком 
до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої 
чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх 
чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними 
чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати 
на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.
Відмовляючи у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору, суд бере до уваги, предмет спору.  
Обставини, зазначені у клопотанні, не є безумовною підставою для відстрочення сплати судового збору, оскільки не підтверджують з достовірністю скрутний матеріальний стан заявника, що перешкоджає йому виконати вимоги законодавства щодо оплати поданої касаційної скарги судовим збором.
Констатація заявником скрутного матеріального становища без надання доказів на підтвердження цих обставин не може вважатися достатньою підставою для відстрочення сплати судового збору, що узгоджується 
із статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою судові процедури повинні бути справедливі для всіх учасників процесу.
Статтею 129 Конституції України визначено, що однією із основних засад судочинства є рівність усіх учасників судового процесу перед законом 
і судом.
За таких обставин, у задоволенні  клопотання про відстрочення сплати судового збору слід відмовити.
Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.
Керуючись статтями 136, 185, 392, 393 ЦПК України,
УХВАЛИВ: 
Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 в інтересах якої діє адвокат Терпелюк Євгеній Володимирович про відстрочення  сплати судового збору за подання касаційної скарги.
Касаційну скаргу ОСОБА_1 в інтересах якої діє адвокат Терпелюк Євгеній Володимирович на  рішення Харківського районного суду Харківської області від 15 жовтня 2019 року та постанову Харківського апеляційного суду від 12 березня 2020 року, залишити без руху та надати для усунення зазначених вище недоліків строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.
У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявникові.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя                                                                                                         І. А. Воробйова