Справа № 128/2843/19
Провадження № 22-ц/801/827/2020
Категорія: 
Головуючий у суді 1-ї інстанції Карпінська Ю. Ф.
Доповідач:Копаничук С. Г.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 червня 2020 року	Справа № 128/2843/19	м. Вінниця	

Вінницький апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: 
головуючої судді Копаничук С.Г. (суддя – доповідач),
суддів: Медвецького С.К., Оніщука В.В. 
при секретарі - Богацькій О.М. 
учасники справи:
позивач - ОСОБА_1 ;
відповідачі: оцінювач ОСОБА_2 , Вінницький районний відділ державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Вінницькій області, Державне підприємство «СЕТАМ»;
треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 ;
розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Вінницького районного суду Вінницької області від 18.02.2020 року, постановлену судом під головуванням судді Шевчук Л.П., за заявою ОСОБА_1 про забезпечення позову до подання позовної заяви,-
в с т а н о в и в:
23.10.2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою про забезпечення майбутнього позову до оцінювача ОСОБА_2 , Вінницького районного ВДВС ГТУЮ у Вінницькій області, ДП«СЕТАМ», за участю третіх осіб - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 про визнання недійсними звіту з експертної оцінки. Просив накласти заборону на реалізацію через електронні торги комплексу будівель та споруд розташованих по АДРЕСА_1 , належних боржнику ОСОБА_3 на підставі звіту від 01.07.2019 року, виконаного незалежним оцінювачем ОСОБА_2 . 
Ухвалою Вінницького районного суду Вінницької області від 24.10.2019 року вищевказану заяву задоволено, заборонено державному виконавцю Вінницького районного відділу ДВС ГТУЮ у Вінницькій області та ДП «Сетам» реалізацію через електронні торги комплексу будівель і споруд, що розташовані по АДРЕСА_1 , належних боржнику ОСОБА_3 , на підставі звіту від 01.07.2019 року виконаного незалежним оцінювачем ОСОБА_2 
01.11.2019 року ОСОБА_1 звернувся до Вінницького районного суду з позовом до оцінювача ОСОБА_2 , Вінницького районного відділу ДВС ГТУЮ у Вінницькій області, ДП «СЕТАМ», за участю третіх осіб - Флінтара ОСОБА_12 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , Кіракосян ОСОБА_13 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 про визнання недійсними звіту з експертної оцінки. 
Ухвалою Вінницького районного суду від 08.11.2019 року, залишеною без змін постановою Вінницького апеляційного суду від 19.12.2019 року, відмовлено у відкритті провадження у справі за вищевказаним позовом.
20.12.2019 року третя особа – ОСОБА_8 звернувся до суду з клопотанням про скасування заходів забезпечення позову, накладених ухвалою суду від 24.10.2019 року. Вказав, що вказаною ухвалою суду порушуються його права як стягувача у зведеному виконавчому провадженні №45629945, яке перебуває на виконанні у Вінницькому районному відділі ДВС ГТУЮ у Вінницькій області, у зв`язку з чим просив скасувати вжиті заходи забезпечення.
Ухвалою Вінницького районного суду від 18.02.2020 року клопотання ОСОБА_8 задоволено, скасовано заборону державному виконавцю Вінницького районного відділу ДВС ГТУЮ у Вінницькій області та ДП «Сетам» реалізації через електронні торги комплексу будівель і споруд, що розташовані по АДРЕСА_1 , застосовану ухвалою Вінницького районного суду від 24.10.2019 року.
В апеляційній скарзі ОСОБА_1 посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, просить зазначену ухвалу скасувати, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду. Вказав, що суд порушив права учасників справи на доступ до суду, а ухвала суду не відповідає вимогам законності та обґрунтованості.
У відзиві на апеляційну скаргу, ОСОБА_8 вважає доводи апеляційної скарги безпідставними, а ухвалу суду законною.
Колегія суддів, заслухавши доповідача, учасників справи, перевіривши матеріали справи, ухвалу суду в межах доводів апеляційної скарги, вважає, що скарга задоволенню не підлягає з наступних підстав. 
Відповідно до ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Таким вимогам судове рішення відповідає.
Відповідно до ч. 1 ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. 
Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизначених або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Відповідно до ч. 3 вказаної статті відмова від права на звернення до суду за захистом є недійсною.
Відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року кожен при вирішенні спору щодо його цивільних прав та обов`язків має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.
Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до підсудності якого вона віднесена процесуальним законом (ст. 8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»).
Конституцією України закріплено право кожного на судовий захист та передбачено, що юрисдикція судів поширюється на всі правовідносини, що виникають у державі (статті 55, 124), а ст. 18 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» визначено, що суди загальної юрисдикції спеціалізуються на розгляді цивільних, кримінальних, господарських, адміністративних справ, а також справ про адміністративні правопорушення.
Відповідно до ч. 1 ст. 158 ЦПК України, суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.
Згідно з п. 3 ч. 13 ст. 158 ЦПК України заходи забезпечення позову, вжиті судом до подання позовної заяви, скасовуються судом також у разі відмови у відкритті провадження у справі.
Скасовуючи 18.02.2020 року заходи забезпечення позову, суд першої інстанції виходив з того, що підстави для дії заходів забезпечення позову, застосованих ухвалою від 24.10.2019 року, станом на момент звернення заявника ОСОБА_8 до суду, відпали в зв`язку з відмовою ухвалою суду від 08.11.2019 року ОСОБА_1 у відкритті провадження у справі за його позовом до оцінювача ОСОБА_2 , та інших відповідачів про визнання недійсними звіту з експертної оцінки, залишеною без змін постановою Вінницького апеляційного суду від 19.12.2019 року.
Суд вірно встановив обставини по справі, належним чином перевірив їх доказами ,які оцінив в порядку ст.89 ЦПК України ,правильно встановив спірні правовідносини та правові норми ,що їх регулюють та дійшов обґрунтованого висновку про скасування заходів забезпечення позову.
Доводи апеляційної скарги про порушення прав учасників справи на доступ до суду при розгляді клопотання про скасування заходів забезпечення позову, є необґрунтованими, виходячи з наступного.
Відповідно до ч. 2 ст. 158 ЦПК України, клопотання про скасування заходів забезпечення позову розглядається в судовому засіданні не пізніше п`яти днів з дня надходження його до суду.
З аналізу вищевикладених норм вбачається, що питання про скасування заходів забезпечення позову може бути вирішено судом і на наступний день після надходження до суду відповідного клопотання. Відтак, вказана норма не передбачає обов`язкового повідомлення учасників справи про дату, час і місце судового засідання, а тому розгляд судом питання щодо скасування вжитих заходів забезпечення позову за їх відсутності не є порушенням норм процесуального права.
При цьому, відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті.
Клопотання про скасування заходів забезпечення позову надійшло до Вінницького районного суду 20.12.2019 року і ухвалою суду від 21.12.2019 року було прийнято до провадження суду, судовий розгляд призначено на 24.12.2019 року.
Однак, судові засідання з даного питання неодноразово відкладались, зокрема, призначені на 14.01.2020 року та 29.01.2020 року, відкладались за заявами ОСОБА_1 . При цьому, ОСОБА_1 15.01.2020 року надав до суду письмові пояснення щодо обставин справи.
Крім того, згідно наявної в матеріалах справи розписки-повідомлення (а.с. 156 т.1), ОСОБА_1 був повідомлений про проведення судового засідання 18.02.2020 року, однак в судове засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомляв. 
Разом з тим, в апеляційній скарзі ОСОБА_1 не навів жодних причин та доказів неможливості прийняття участі у судовому засіданні, а тому доводи про обмеження його у доступі до суду є безпідставними.
Інші доводи апеляційної скарги зводяться виключно до незгоди заявника апеляційної скарги з прийнятим судом першої інстанції процесуальним рішенням та не свідчать про незаконність ухвали суду. 
Європейський суд з прав людини вказав що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо надання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки з огляду на конкретні обставини справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року). Оскаржене судове рішення відповідає критерію обґрунтованості судового рішення.
За таких обставин, суд першої інстанції прийшов до правильного та обґрунтованого висновку про задоволення клопотання про скасування заходів забезпечення позову.
З урахуванням викладеного, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга необґрунтована, а ухвала суду постановлена з додержанням норм процесуального права і підстави для її скасування відсутні.
Отже відповідно до ст. 375 ЦПК України апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а судове рішення без змін.
На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 367, 374, 375, 381-384, 389, 390 ЦПК України, - 
п о с т а н о в и в:
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.
Ухвалу Вінницького районного суду Вінницької області від 18.02.2020 року - залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.
Головуючий: С.Г. Копаничук 
Судді : С.К. Медвецький
В.В. Оніщук