П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М  У К Р А Ї Н И

11 червня 2020 р.	м.Одеса	Справа № 540/1625/19	
Головуючий в 1 інстанції: Варняк С.О.
          
П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:
доповідача, судді - Димерлія О.О.
суддів – Єщенко О. В., Танасогло Т.М.,  
за участю секретаря – Пономарьової Н.С.,
розглянув у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Приватного підприємства «Оскар-Т» на рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 18 листопада 2019 року у справі за адміністративним позовом Приватного підприємства «Оскар-Т» до Чорноморської митниці Держмитслужби про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,-

        В С Т А Н О В И В:

У серпні 2019 року Приватне підприємство «Оскар-Т» (далі - ПП «Оскар-Т») звернулось до суду з адміністративним позовом до Митниці ДФС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі про:
- визнання протиправним та скасувати рішення Митниці ДФС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі про коригування митної вартості від 24.07.2019 року № UА508030/2019/000016/1;
- зобов`язання Митницю ДФС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі вжити заходів щодо митного оформлення товарів на підставі даних, заявлених приватним підприємством "Оскар-Т" в митній декларації МД-2 № UА508030/2019/004801.
В обґрунтування позову зазначалось, що 24.07.2019 ПП "Оскар Т" до відділу митного оформлення № 1 митного поста "Херсон-центральний" Митниці ДФС у Херсонській області, АРК та м. Севастополі було подано митну декларацію для здійснення митного оформлення товару "Трикотажне полотно" № UА508030/2019/004801. Товар ввезено на виконання умов договору від 14.05.2019 № 1 між ним та компанією-виробником ИП ООО "ZELALTEKSTIL" (Узбекистан). 24.07.2019 року відповідачем сформовано картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску транспортних засобів комерційного призначення № UА508030/2019/00114, а також прийнято рішення про коригування митної вартості № UА 508030/2019/000016/1 за другорядним методом, та визначено митну вартість товару  на загальну суму 43103,44 доларів США, відповідно до якої митні платежі збільшено на 97153,31 грн..
Постановою Херсонського окружного адміністративного суду від 18 листопада 2019 року у задоволенні позовних вимог ПП «Оскар-Т» відмовлено.
Відмовляючи у задоволенні позовних вимог суд першої інстанції виходив з того, що позивачем для підтвердження заявленої митної вартості товару подано до митного органу  документи, які містять розбіжності та викликають сумнів у достовірності наданої інформації щодо ціни товару. 
Не погоджуючись з постановленим по справі судовим ПП «Оскар-Т» подано апеляційну скаргу, в якій зазначено, що судом першої інстанції неправильно встановлені обставини у справі та рішення прийнято с порушенням норм матеріального та процесуального права, а тому позивач просить оскаржуване рішення скасувати та ухвалити нове, яким задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.
В апеляційній скарзі ПП «Оскар-Т» зазначає, що позивачем для митного оформлення було надано всі документи необхідні для підтвердження заявленої митної вартості імпортованого товару, які містили необхідні числові показники митної вартості. На думку позивача, необґрунтованим та не мотивованим є використання митним органом митної декларації щодо вартості подібного товару, оскільки невідомо який товар декларувався за визначеною митним органом декларацією, чи був цей товар повністю ідентичним за складом з товаром позивача. Формально нижчий рівень митної вартості імпортованого позивачем товару від рівня митної вартості іншого митного оформлення, не може розцінюватися як заниження позивачем митної вартості.
У відзиві на апеляційну скаргу Чорноморська Митниця Держмитслужби спростовує доводи апеляційної скарги, вказуючи на законність ухваленого рішення та просить його залишити без змін.
Суд апеляційної інстанції заслухав суддю-доповідача, розглянув та обговорив доводи апеляційної скарги, перевірив матеріали справи та вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.
Судом встановлено, що 14.05.2019 року між приватним підприємством "Оскар-Т" було укладено контракт з компанією  ИП ООО "ZELALTEKSTIL" № 1 на поставку товару, а саме: трикотажне полотно суворе і фарбоване з 100% вмістом бавовни або сумішшю, в кількості, асортименті та за ціною, вказаною в додатках до контракту.
На умовах, визначених контрактом, та на підставі супроводжувальних документів здійснено поставку  наступного товару:
- товар № 1 - трикотажне полотно Піке;
- товар № 2 - трикотажне полотно Ластік.
24.07.2019 декларантом ПП "Оскар Т" до відділу митного оформлення № 1 митного поста "Херсон-центральний" Митниці ДФС у Херсонській області, АРК та м. Севастополі було подано митну декларацію для здійснення митного оформлення товару "Трикотажне полотно", якій присвоєно № UА508030/2019/004801. 
Одночасно з митною декларацією декларант подав митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.
У зв`язку із встановленням розбіжностей у поданих до митного оформлення документах, митницею 24.07.2019 р. направлено електронне повідомлення декларанту, із зазначенням про необхідність надати додаткові документи для підтвердження заявленої митної вартості.
На виконання вимог митного органу позивачем повторно було надано додатково експортну декларацію від 24.07.2019 року та розрахунок ціни (калькуляції) б/н від 25.06.2019  р. на кожен вид товару від постачальника.
24.07.2019 року відповідачем сформовано картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску транспортних засобів комерційного призначення № UА508030/2019/00114.
24.07.2019 року митним органом прийнято рішення про коригування митної вартості № UА 508030/2019/000016/1 за другорядним методом, та визначено митну вартість товару  на загальну суму 43103,44 доларів США, відповідно до якої митні платежі збільшено на 97153,31 грн., в якому зазначено, що ПП "Оскар Т" заявлено не повні відомості про митну вартість та складові митної вартості (фактурна вартість, транспортування) достовірно документально не підтверджено. Згідно інформації, зазначеної у рахунку на оплату від 14.05.2019 № ZEL-056 сума платежів до сплати складає 26605 дол. США, що не відповідає фактично сплаченій сумі (29402 дол. США) відповідно до платіжного банківського документа б/н від 26.06.2019. У договорі доручення № 2660 від 21.06.2019 надання транспортно-експедиторського обслуговування зазначено іншого перевізника ніж у товаром транспортному документі № 1107949 від 26.06.2019. Декларантом неподані усі необхідні документи, а саме: 1) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями. 2) каталоги, специфікації, прайс- листи виробника товару. Додатково надані документи у свої сукупності не спростовують сумнівів у достовірності наданої інформації, зокрема, надана планова калькуляції від 25.06.2019 оформлена після оформлення рахунку на оплату від 14.05.2019 № ZEL-056. Крім того, у митному органі наявна інформація щодо вартості подібного товару, яка суттєво відрізняється від заявленого декларантом рівня митної вартості. Отже, враховуючи викладене, митну вартість товару № 1 скориговано та визначено за другорядним (визначення митної вартості за ціною договору щодо подібних товарів) методом, відповідно до  статті 60 МК України  на підставі інформації, наявної у митного органу - МД від 03.07.2019 № UА100010/2019/339503, а саме 7,24 дол. США/кг (числове значення митної вартості товару становить: 5209*7,24= 37713,16 дол. США); митну вартість товару № 2 скориговано та визначено за другорядним (визначення митної вартості за ціною договору щодо ідентичних товарів) методом відповідно до  статті 59 Митного кодексу України  на підставі інформації, наявної у митного органу - МД від 03.07.2019 № UА100010/2019/339503, а саме 7,56 дол. США/кг (числове значення митної вартості товару становить: 713*7,56= 5390,28 дол. США). 
Так, відповідно до ст. 49 Митного кодексу України (далі МК України) митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Згідно п. 1 ч. 1 ст. 50 названого Кодексу відомості про митну вартість товарів використовуються для нарахування митних платежів.
На підставі п. 1 ч. 2 ст. 52 МК України декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з органом доходів і зборів.
Відповідно до частин 2 - 4 статті 53 Кодексу документами, які підтверджують митну вартість товарів, є декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.
У разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); виписку з бухгалтерської документації; ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; копію митної декларації країни відправлення; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.
У разі якщо орган доходів і зборів має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів, крім документів, зазначених у частинах другій та третій цієї статті, подає (за наявності) такі документи: виписку з бухгалтерських та банківських документів покупця, що стосуються відчуження оцінюваних товарів, ідентичних та/або подібних (аналогічних) товарів на території України; довідкову інформацію щодо вартості у країні-експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам; розрахунок ціни (калькуляцію).
Згідно частинам 1, 2, 5, 6, 7 статті 54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів і зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.
Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється органом доходів і зборів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.
Орган доходів і зборів з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості; у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості; у випадках, встановлених цим Кодексом, здійснювати коригування заявленої митної вартості товарів; проводити в порядку, визначеному статтями 345 - 354 цього Кодексу, перевірки правильності визначення митної вартості товарів після їх випуску; звертатися до органів доходів і зборів інших країн із запитами щодо надання відомостей, необхідних для підтвердження достовірності заявленої митної вартості; застосовувати інші передбачені цим Кодексом форми митного контролю.
Орган доходів і зборів може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; надходження до органу доходів і зборів документально підтвердженої офіційної інформації органів доходів і зборів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.
У разі якщо під час проведення митного контролю орган доходів і зборів не може аргументовано довести, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, заявлена декларантом або уповноваженою ним особою митна вартість вважається визнаною автоматично.
Частинами 1 та 2 статті 55 МК України передбачено, що рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається органом доходів і зборів у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо органом доходів і зборів у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.
Прийняте органом доходів і зборів письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана митним органом; обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої органом доходів і зборів, та фактів, які вплинули на таке коригування; інформацію про право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною органом доходів і зборів; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу X цього Кодексу в розмірі, визначеному органом доходів і зборів відповідно до частини сьомої цієї статті; право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості у органі вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.
З системного аналізу наведених норм вбачається, що обов`язок доведення митної ціни товару покладається на декларанта. Орган доходів і зборів має виключну компетенцію в питаннях перевірки та контролю правильності обчислення декларантом митної вартості. При цьому, такий контроль може здійснюватися в тому числі шляхом порівняння рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, митне оформлення яких вже здійснено, тобто з використанням бази даних Єдиної автоматизованої системи Державної фіскальної служби України, яка містить відповідну інформацію.
В той же час, розбіжність між рівнем заявленої декларантом митної вартості товару та рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких вже здійснено, не є достатньою підставою для висновку про недостовірність даних щодо митної вартості товарів, заявленої декларантом.
Як вбачається із матеріалів справи, Митниця ДФС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі на підставі відомостей з бази даних митної служби про оформлення аналогічних товарів встановлено, що митна вартість на даний товар значно нижча ніж була заявлена іншим декларантом.
Разом з цим, апеляційний суд звертає увагу, що відомості, які містяться в ЄАІС, мають лише допоміжний інформаційний характер при прийнятті митним органом відповідних рішень.
Оцінюючи оскаржене позивачем рішення відповідача про коригування митної вартості товарів від 24.07.2019 року № UА508030/2019/000016/1, апеляційний суд приходить до висновку про відсутність порушень позивачем норм Митного кодексу України, що зазначені у названому рішенні відповідача.
Як установлено матеріалами справи, імпортований товар позивач придбав у компанії ИП ООО "ZELALTEKSTIL" за Контрактом № 1 від 14.05.2019 року за ціною 99780 доларів США, що підтверджується Специфікацією № 1 до цього Контракту та платіжного банківського документу від 26.06.3019 року (а. с. 20-21, 22, 26).
Крім того, на підтвердження реальності митної вартості товару ПП «Оскар-Т» надано відповідачу експортну декларацію від 24.07.2019 р. та розрахунок ціни (калькуляції) б/н від 25.06.2019 року на кожен вид товару без від постачальника позивача.
Матеріалами справи також встановлено, що позивачем (Замовник) укладено договір-доручення з ФОП ОСОБА_1 (Перевізник) про надання транспортно-експедиторського обслуговування № 2660 від 21 червня 2019 року (а. с. 27-32).
В рішенні про коригування митної вартості товарів відповідачем, зазначено, що ПП "Оскар Т" заявлено не повні відомості про митну вартість та складові митної вартості, а саме фактурна вартість товару та транспортування достовірно документально не підтверджено.
Зокрема, відповідач вказує, що Договір доручення № 2660 від 21.06.2019 надання транспортно-експедиторського обслуговування укладено з іншою особою, ніж та, яка взяла на себе обов`язок про перевезення товару та відомості, про яку зазначено у транспортному документі CMR № 1107949 від 26.06.2019 року. Також, декларантом у графі 44 митної декларації заявлено відомості про договір на перевезення від 30.05.2019 р. № 30/05/19, який не надавався до митного оформлення.
Проте, апеляційні суд вважає за необхідне наголосити, що пп.1.1 п. 1 Договору доручення № 2660 від 21.06.2019 надання транспортно-експедиторського обслуговування передбачено, що експедитор (ФОП ОСОБА_1 ) зобов`язується за плату і за рахунок замовника (ПП «Оскар-Т») надати або організувати надання транспортно-експедиторських послуг, пов`язаних з організацією та забезпеченням перевезень експортно-імпортних і транзитних вантажів замовника, а також на території України, інформаційно-консультаційних послуг з питань зовнішньоекономічної діяльності замовника, додаткових послуг, необхідних на доставку вантажу. 
Експедитор (ФОП ОСОБА_1 ) має право укладати договори та угоди  з перевізниками, портами, складами, судноплавними компаніями/її агентами, експедиторськими, митно-брокерськими та іншими організаціями, які є резидентами або нерезидентами України, для виконання своїх обов`язків за цим Договором (пп.2.1.1 п. 2 Договору).
Отже, як свідчать умови наведеного вище Договору доручення № 2660 від 21.06.2019 надання транспортно-експедиторського обслуговування, Експедитор (ФОП ОСОБА_1 ) має право залучати третіх осіб щодо організації перевезення, що не суперечить нормам чинного законодавства України та в даному випадку не впливає на митну вартість товару. 
Крім того, на виконання наведених вище приписів ФОП ОСОБА_1 надано довідку про транспортні-експедиційні витрати на території України (а. с. 74)
У відзиві на апеляційну скаргу митний орган також зазначає, що у переліку витрат планової калькуляції на вироби від 25.06.19 р. не зазначено витрати на пакування, маркування, навантажувальні роботи та експортні формальності в країні продавця), а отже, у відпускну ціну у доларах США вони не включені.
Однак, таке це твердження спростовується тим, що саме у калькуляції витрат у п. 5 вказана така стаття витрат на інші виробничі витрати, куди і внесено всі інші витрати, які формують ціну товару (а. с. 75).
Необхідно відзначити, що договірні відносини з питань вартості товару були чітко врегульовані сторонами договору де визначено, що ціна товару включає вартість пакування, маркування, навантажувальних робіт та експортних формальностей, як встановлено п. 2.1 контракту № 1 від 14 травня  2019 року.
Інших застережень щодо можливості визначення окремо вартості пакування, маркування, навантажувальних робіт та експортних формальностей або зазначення таких витрат окремо у специфікації чи додатку до договору, сторонами у договорі не передбачено.
Щодо посилання  відповідача в рішення про коригування митної вартості на те, що заявлену декларантом митну вартість товару не може бути визнано у зв`язку з тим, що згідно інформації, зазначеної у рахунку на оплату від 14.05.2019 р. № ZEL-056 сума платежів до сплати складає 26605 дол. США, що не відповідає фактично сплаченій сумі (29402 дол. США) відповідно до платіжного банківського документа б/н від 26.06.2019 р., колегія суддів вважає зазначити наступне. 
Так, у Контракті № 1 від 14.05.2019 року сторонами було визначено додатковою угодою кількість товару за першої партією поставки. Ця кількість не збігається із кількістю поставленого товару, який проходив митний контроль, оскільки прибув у меншій у кількості.
Проте, з матеріалів справи убачається, що Додаток № 1 до Контракту є специфікацією, якою передбачено, що партія товару може постачатися частинами в залежності від виконання умов сплати покупцем за товар, згідно цієї ж специфікації (а. с. 22).
На підтвердження зазначеної вище обставини, ПП «Оскар-Т» надало відповідачу митну декларацію № UA 805030/2019/000280, згідно якої інша партія товару за Контрактом № 1 від 14.05.2019 року була оформлена та знята з митного контролю через Сумську митницю ДФС без будь-яких перешкод з боку митних органів та без коригування митної вартості товару (а. с. 103).
Відповідно до ст. 57 МК України визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.
Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).
Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.
Матеріалами справи встановлено, що в рішенні Митниці ДФС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі про коригування митної вартості, митну вартість товару № 1 скориговано та визначено за другорядним методом, а саме за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів на підставі наявної у митного органу іншої декларації.
Слід врахувати, що в порушення ст. 57 МК України, відповідач пославшись на неможливість використання основного методу визначення митної вартості, зокрема товару № 1, «перескочив» перший із другорядних методів передбачений пп. а) не надавши таких пояснень під час судового засідання в суді апеляційної інстанції, що в даному випадку свідчить про порушення послідовності попереднього методу відповідно до норм Митного кодексу.
Таким чином, всупереч рішенню суду першої інстанції, апеляційний суд приходить до висновку, що позивачем надано Митниці ДФС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі передбачений ст. 53 МК України пакет документів, достатній для підтвердження кількісних та вартісних показників імпортованого товару, повноти і достовірності митної вартості товару, заявленої декларантом за основним методом.
Разом з цим, вирішуючи дану справу апеляційний суд доходить висновку про відмову задоволення позовних вимог в частині зобов`язання Митниці ДФС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі вжити заходів щодо митного оформлення товарів на підставі даних, заявлених приватним підприємством "Оскар-Т" в митній декларації МД-2 № UА508030/2019/004801.
У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративний суд, виконуючи завдання адміністративного судочинства щодо перевірки відповідності їх прийняття (вчинення), передбаченим  Кодексом адміністративного судочинства України, критеріям, не втручається та не може втручатися у дискрецію (вільний розсуд) суб`єкта владних повноважень поза межами перевірки за названими критеріями.
Згідно Рекомендацій Комітету Міністрів Ради Європи № R(80)2 стосовно здійснення адміністративними органами влади дискреційних повноважень, прийнятої Комітетом Міністрів 11 березня 1980 року на 316-й нараді, під дискреційними повноваженнями слід розуміти повноваження, які адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду, тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин.
Відповідно до ч. 2 ст. 9 КАС України суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Таким чином, адміністративний суд не обмежений у виборі способів відновлення права особи, порушеного владними суб`єктами, а вправі обрати найбільш ефективний спосіб відновлення порушеного права, який відповідає характеру такого порушення.
Крім того, в рішеннях Європейського суду з прав людини склалася практика, яка підтверджує, що дискреційні повноваження не повинні використовуватися свавільно, а суд повинен контролювати рішення, прийняті на підставі реалізації дискреційних повноважень, максимально ефективно, як зазначено в рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Hasan and Chaush v. Bulgaria» № 30985/96.
З урахуванням вищезазначеного, суд вважає за необхідне визнати протиправним та скасувати рішення Митниці ДФС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі про коригування митної вартості від 24.07.2019 року № UА508030/2019/000016/1 та з метою відновлення порушеного права позивача зобов`язати Чорноморську Митницю Держмитслужби вирішити питання щодо митного оформлення товарів на підставі даних, заявлених приватним підприємством "Оскар-Т" в митній декларації МД-2 № UА508030/2019/004801
Відповідно до частин 1 та 3 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа. При частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору.
На підставі наведених вище положень ст. 139 КАС України позивач має право на відшкодування 50 відсотків здійснених ним документально підтверджених судових витрат за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, а саме в сумі 2401,25  грн..
Зважаючи на викладенні обставини, апеляційний суд визнає, що суд першої інстанції порушив норми матеріального права, що виразилось в неправильному застосуванні закону, у зв`язку з чим, відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 317 КАС України, постанова суду першої інстанції підлягає скасуванню з винесенням постанови про часткове задоволення позовних вимог Приватного підприємства «Оскар-Т».
Керуючись ст.ст.  242,  308,  315, 317, 321, 322, 325 КАС України, суд -

ПОСТАНОВИВ: 

Апеляційну скаргу Приватного підприємства «Оскар-Т» - задовольнити частково.
Рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 18 листопада 2019 року скасувати та прийняти нове судове рішення.
Адміністративний позов  Приватного підприємства «Оскар-Т» до Чорноморської Митниці Держмитслужби про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії – задовольнити частково.
Визнати протиправним та скасувати рішення Митниці ДФС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі про коригування митної вартості від 24.07.2019 року № UА508030/2019/000016/1.
Зобов`язати Чорноморську Митницю Держмитслужби вирішити питання щодо митного оформлення товарів на підставі даних, заявлених приватним підприємством "Оскар-Т" в митній декларації МД-2 № UА508030/2019/004801.
Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Чорноморської Митниці Держмитслужби (код ЄДРПОУ 43335608) на користь Приватного підприємства «Оскар-Т»   (код ЄДРПОУ 33882210) судові витрати в розмірі 2401 (дві тисячі чотириста одна) грн. 25 коп..
Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена безпосередньо до Верховного Суду на протязі тридцяти днів.

            Повний текст постанови суду складено 19 червня 2020 року.

Головуючий суддя 	 	Димерлій О.О.	
Судді	    	Танасогло Т.М.    Єщенко О.В.