ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 552/2767/14-ц  Номер провадження 22-ц/814/936/20	Головуючий у 1-й інстанції Миронець О. К.  Доповідач ап. інст. Пікуль В. П.	

П О С Т А Н О В А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
07 квітня 2020 року 	м. Полтава	

Полтавський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого Пікуля В.П.,
суддів Карпушина Г.Л., Панченка О.О.,
при секретарі Філоненко О.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 - адвоката Остапенка Олександра Петровича на ухвалу Київського районного суду м. Полтави від 03 лютого 2020 року у справі за скаргою адвоката Остапенка Олександра Петровича в інтересах ОСОБА_1 про визнання дій органу державної виконавчої служби неправомірними та зобов`язання усунути перешкоди,
В С Т А Н О В И В:
ОПИСОВА ЧАСТИНА
Короткий зміст поданої скарги 
У грудні 2019 року адвокат Остапенко О.П. в інтересах ОСОБА_1 звернувся до суду із скаргою на визнання дій органу державної виконавчої служби неправомірними та зобов`язання усунути перешкоди, посилаючись на те, що звіт №29/11 від 29 листопада 2019 року про оцінку майна виконаний із порушенням Національного стандарту №1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», що призвело до заниження вартості майна.
Просить зупинити передачу майна на реалізацію (нежитлового приміщення стоматологічного кабінету та магазину непродовольчих товарів) загальною площею 76,7 кв.м, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 , та належить на праві власності ОСОБА_1 на ресурсі електронних торгів «Сетам». Визнати неправомірними дії посадових осіб відділу примусового виконання рішень управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Полтавській області в частині використання звіту про оцінку майна №29/11 від 29 листопада 2019 року складеного приватним підприємством «Центр оцінки та юридичної допомоги» під час реалізації на ресурсі системи електронних торгів «Сетам» майна (нежитлового приміщення стоматологічний кабінет та магазин непродовольчих товарів) загальною площею 76,7 кв.м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , та належить на праві власності ОСОБА_1 . Зобов`язати посадових осіб відділу примусового виконання рішень управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Полтавській області не використовувати звіт про оцінку майна №29/11 від 29 листопада 2019 року складеного приватним підприємством «Центр оцінки та юридичної допомоги» під час реалізації на ресурсі електронних торгів «Сетам» майна (нежитлового приміщення стоматологічний кабінет та магазин непродовольчих товарів) загальною площею 76,7 кв.м, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 , та належить на праві власності ОСОБА_1 .
Короткий зміст ухвали суду першої інстанції
Ухвалою Київського районного суду м. Полтави від 03 лютого 2020 року в задоволенні скарги відмовлено.
Короткий зміст апеляційної скарги
Не погодившись з даною ухвалою, її оскаржив представник ОСОБА_1 - адвокат Остапенко О.П., у апеляційній скарзі просить скасувати оскаржувану ухвали суду та задовольнити вимоги скарги в повному обсязі.
Позиція сторін
Узагальнені доводи особи, яка подала апеляційну скаргу
Вважає, що оскаржувана ухвала прийнята з порушенням норм матеріального та процесуального права, оскільки оцінка проведена з порушенням п. п. 15, 16 Національного стандарту «Загальні засади оцінки майна і майнових прав». Оцінка майна робилася без виїзду оцінювача на підставі фото, які використовувалися в попередній експертизі, не зрозуміло чому зменшено на 30 % вартість визначену за 1 кв. м. порівняно з подібною нерухомість. Вважає, що даний звіт дублює звіт № 264 від 09 квітня 2019 року.
Узагальнені доводи, інших учасників справи
У відзиві на апеляційну скаргу представник ВПВР УЗПВР у Полтавській області Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Суми) вказала, що вважає рішення суду першої інстанції законним, обґрунтованим та ухваленим правильним застосуванням норм матеріального та процесуального права. Просила апеляційну скаргу залишити без задоволення, а ухвалу суду без змін.
Щодо явки сторін у судове засідання та їх позиція в суді апеляційної інстанції

МОТИВУВАЛЬНА ЧАСТИНА
Колегія суддів, заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення ОСОБА_1 та його представника, представника органу державної виконавчої служби, перевіривши рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, приходить до такого висновку. 
Щодо встановлених обставин
Як вбачається з матеріалів справи постановою про передачу виконавчого провадження від 24 січня 2020 року до відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення виконання рішень у Полтавській області Північно - Східного міжрегіонального управління юстиції передано виконавче провадження ВП №56960304 з виконання виконавчого листа №552/2767/14-ц, що виданий Київським районним судом м. Полтави про стягнення з ОСОБА_1 на користь АТ «Креді Агріколь Банк» 4590929,84 гривень. Постановою від 13 серпня 2018 року накладено арешт на майно боржника.
25 листопада 2019 року постановою державного виконавця призначено суб`єкта оціночної діяльності для участі у виконавчому проваджені. 
29 листопада 2019 року оцінювачем приватного підприємства «Центр оцінки та юридичної допомоги» ОСОБА_2 проведено оцінку нежитлового приміщення стоматологічного кабінету по АДРЕСА_1 . За результатами проведеної оцінки 02 грудня 2019 року складено звіт про оцінку майна № 29/11. 
26 грудня 2019 року ОСОБА_1 звернувся до відділу примусового виконання рішень управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Полтавській області з проханням надати йому копію звіту про оцінку майна. 
27 грудня 2019 року на адресу відділу примусового виконання рішень управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Полтавській області направлено заперечення на звіт про оцінку майна. Визначено вартість оцінюваного нерухомого майна станом на 29 листопада 2019 року у розмірі 1040000 грн. 00 коп., без включення податку на додану вартість.
При цьому з матеріалів справи вбачається, що 20 січня 2020 року стоматологічний кабінет розташований за адресою: АДРЕСА_1 , виставлений на електронні торги 20 січня 2020 року, однак торги не відбулися.
06 березня 2020 року за № 468873 відбулися торги з реалізації майна боржника, а саме нежитлового приміщення стоматологічного кабінету та магазину непродовольчих товарів, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . Ціна продажу майна 865700 грн. 00 коп.
Позиція апеляційного суду
Згідно ч.ч. 1, 2 ст. 74 Закону України «Про виконавче провадження» рішення, дії чи бездіяльність виконавця та посадових осіб органів державної виконавчої служби щодо виконання судового рішення можуть бути оскаржені сторонами, іншими учасниками та особами до суду, який видав виконавчий документ, у порядку, передбаченому законом. Рішення, дії чи бездіяльність виконавця та посадових осіб органів державної виконавчої служби щодо виконання рішень інших органів (посадових осіб), у тому числі постанов державного виконавця про стягнення виконавчого збору, постанов приватного виконавця про стягнення основної винагороди, витрат виконавчого провадження та штрафів, можуть бути оскаржені сторонами, іншими учасниками та особами до відповідного адміністративного суду в порядку, передбаченому законом.
Статтею 447 ЦПК України встановлено, що сторони виконавчого провадження мають право звернутися до суду із скаргою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього Кодексу, порушено їхні права чи свободи.
У постановах Великої Палати Верховного Суду від20 березня 2019 року у справі № 821/197/18 та від 12 червня 2019 року по справі № 308/12150/16-ц міститься правова позиція відповідно до якої визначення вартості майна боржника є процесуальною дією державного виконавця (незалежно від того, яка конкретно особа - сам державний виконавець чи залучений ним суб`єкт оціночної діяльності - здійснювала відповідні дії) щодо примусового виконання рішень відповідних органів, уповноважених осіб та суду. Тому оскаржити оцінку майна можливо в порядку оскарження рішень та дій виконавців. 
Частиною 3 ст. 57 Закону України «Про виконавче провадження» встановлено, що у разі якщо сторони виконавчого провадження не дійшли згоди щодо визначення вартості майна, визначення вартості майна боржника здійснюється виконавцем за ринковими цінами, що діють на день визначення вартості майна.
Для проведення оцінки за регульованими цінами, оцінки нерухомого майна, транспортних засобів, повітряних, морських та річкових суден виконавець залучає суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання.
Згідно ч. 3 ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майновий прав та професійну оціночну діяльність в Україні» акт оцінки майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна, здійсненої суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання, звіт про оцінку такого майна додається до акта оцінки майна. 
Відповідно до ст. 3 цього Закону оцінка майна - це процес визначення їх вартості на дату оцінки за процедурою, встановленою нормативно-правовими актами з оцінки майна, і є результатом практичної діяльності суб`єкта оціночної діяльності. 
Пунктами 15, 16 постанови Кабінету Міністрів України від 10 вересня 2003 року № 1440 «Про затвердження Національного стандарту № 1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав» (далі - Національний стандарт № 1) регламентовано, що методи проведення оцінки, що застосовуються під час визначення ринкової вартості об`єкта оцінки у разі використання порівняльного підходу, та повинні ґрунтуватись на результатах аналізу цін продажу (пропонування) на подібне майно. 
Визначення ринкової вартості об`єкта оцінки за допомогою порівняльного підходу ґрунтується на інформації про ціни продажу (пропонування) подібного майна, достовірність якої не викликає сумнівів в оцінювача. У разі відсутності або недостатності зазначеної інформації у звіті про оцінку майна зазначається, якою мірою це вплинуло на достовірність висновку про ринкову вартість об`єкта оцінки. 
За відсутності достовірної інформації про ціни продажу подібного майна ринкова вартість об`єкта оцінки може визначатися на основі інформації про ціни пропонування подібного майна з урахуванням відповідних поправок, які враховують тенденції зміни ціни продажу подібного майна порівняно з ціною їх пропонування. 
За наявності істотного впливу зовнішніх факторів (соціально-економічних, політичних, екологічних тощо) на ринок подібного майна, що призводить до фактичної неможливості надання аргументованого та достовірного висновку про ринкову вартість, у звіті про оцінку майна даються додаткові роз`яснення та застереження. 
При цьому оцінювач має право надавати висновок про ринкову вартість об`єкта оцінки, що ґрунтується, зокрема, на інформації про попередній рівень цін на ринку подібного майна або на припущенні про відновлення стабільної ситуації на ринку. 
Відповідно до ст. 36 Національного стандарту № 1 оцінювач застосовує, як правило, кілька методичних підходів, що найбільше повно відповідають визначеним меті оцінки, виду вартості за наявності достовірних інформаційних джерел для її проведення. 
Досліджуючи копію звіту про оцінку майна № 29/11 колегія суддів приходить до висновку, що оцінка майна виконана у відповідності до норм і стандартів чинного законодавства. Експертом було вивчено ринок нерухомості з врахуванням таких особливостей, як місце розташування, транспортне сполучення, призначення споруди та її стан, а також встановлені та враховані інші характеристики, що впливають на вартість нерухомого майна. 
Крім того, суд апеляційної інстанції враховує, що в даному випадку має місце вимушений продаж нерухомого майну у зв`язку з невиконанням боржником взятих на себе зобов`язань. А тому слід звернути увагу, що при реалізації такого майна відсутній добровільний продавець, оскільки державний виконавець, повинен обов`язково реалізувати його у визначений законом строк, тобто не має можливості зачекати кращої кон`юнктури ринку і відкласти реалізацію майна до ліпших часів. В свою чергу інвестор не буду купувати арештоване майно по тій самій ціні, шо і у добровільного продавця, так як купівля такого майна завжди пов`язана з додатковими обставинами, про які покупець у продавець можуть і не знати при укладенні такої угоди, тобто при купівлі від справжнього добровільного продавця на вторинному ринку є можливість діяти більш помірковано, з меншим ризиком.
Враховуючи викладене колегія суддів вважає обґрунтованою вартість нерухомого майна, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , та відхиляє доводи скаржника щодо врахування вартості майна визначеної у висновку експерта Авдєєвої Н.М. від 29 липня 2019 року, оскільки в даному висновку не враховано обставини примусової реалізації майна на електронних торгах.
Також, слід звернути увагу, що спірне нерухоме майно - стоматологічний кабінет, виставлявся на електронні торги 20 січня 2020 року проте не був реалізований за ціною - 1040000 грн. 00 коп. у зв`язку з чим, ціна була знижена, тобто актуальна ціна для продажу даного об`єкту нерухомості нижча ніж встановлена в досліджуваному звіті про оцінку майна.
Зважаючи на наведене, колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції прийшов по суті до правильного висновку про відсутність підстав для задоволення позову. 
Щодо інших доводів апеляційної скарги 
Безпідставними є посилання ОСОБА_1 на те, що звіт про оцінку майна № 29 /11 не містить інформації щодо повідомлення оцінювача про кримінальну відповідальність, оскільки підставою залучення суб`єкта оціночної діяльності ОСОБА_2 та відповідно проведення оцінки була постанова про призначення суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для участі у виконавчому провадження від 25 листопада 2019 року. Пунктом 3 резолютивної частини даної постанови попереджено ОСОБА_2 про кримінальну відповідальність за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків під час здійснення виконавчого провадження, надання завідома неправдивого звіту з питань, що містяться в постанові. 
Доводи наведені в апеляційній скарзі щодо копіювання звіту про оцінку майна № 29/11 з іншого звіту № 264 від 09 квітня 2019 року є необґрунтованими враховуючи те, що при оцінці досліджувалися різні порівняльні об`єкти та були враховані фактори, не враховані в звіті № 264.
Крім того, посилання ОСОБА_1 про те, що у звіті про оцінку майна не зазначено підстав зниження вартості майна у порівнянні з іншими об`єктами спростовуються самим звітом про оцінку майна № 29/11 в якому зазначено характеристики порівняння та застосовані поправки, а саме вказано поправку на технічний стан враховуючи стан об`єктів, що порівнюються, як відмінний, а стан об`єкта, що оцінюється, як добрий, та поправку на місце розташування, оскільки об`єкти для порівняння розташовані в центральній частині міста на відміну від об`єкта, що оцінюється.
Також суд звертає увагу, що джерела інформації щодо характеристик досліджуваних об`єктів містяться у звіті про оцінку майна № 29/11.
Висновок за результатами розгляду апеляційної скарги
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.
Згідно із ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Доводи, наведені в апеляційній скарзі, висновків суду першої інстанції не спростували, суд прийшов по суті до правильного вичновку,тому апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.
Щодо судових витрат
Оскільки апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, підстави для зміни порядку розподілу судових витрат вістуні. 

Керуючись ст.ст. 367, 374, 375, 382 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Остапенка Олександра Петровича - залишити без задоволення.
Ухвалу Київського районного суду м. Полтави від 03 лютого 2020 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду шляхом подачі касаційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.
Повний текс постанови виготовлено 07 квітня 2020 року

Головуючий                 В.П. Пікуль 

Судді                 Г.Л. Карпушин

                                                                       О.О. Панченко