Номер провадження: 22-ц/813/1518/20 
Номер справи місцевого суду: 520/999/18
Головуючий у першій інстанції Салтан Л. В.
Доповідач Драгомерецький М. М.

ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД 

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
26.02.2020 року                                                                 м. Одеса

Одеський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з цивільних справ: 

головуючого судді: Драгомерецького М.М.,
суддів колегії: Дрішлюка А.І., 
Черевка П.М.,
при секретарі: Павлючук Ю.В.,

за участю: адвоката відповідача ОСОБА_6 - Іноземцева О.В., 

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою адвоката Левіта Віктора Семеновича в інтересах ОСОБА_2 на ухвалу Київського районного суду м. Одеси від 18 вересня 2019 року у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , ОСОБА_4 про визначення порядку користування земельною ділянкою,-

В С Т А Н О В И В:
 26 січня 2018 року ОСОБА_2 звернувся до суду із позовною заявою до ОСОБА_5 , ОСОБА_4 , ОСОБА_3 про визначення порядку користування земельною ділянкою, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .
Ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 12 лютого 2018 року прийнято до розгляду та відкрито провадження у цій справі.
Надалі, ОСОБА_3 звернувся до Київського районного суду м. Одеси із зустрічною позовною заявою до ОСОБА_2 , ОСОБА_4 про виділення у натурі належної йому 171/400 частин домоволодіння та земельної ділянки, площею 705,4 кв. м, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 .
14 березня 2018 року у судовому засіданні прийнято до розгляду зустрічну позовну заяву разом з первісним позовом.
Ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 05 грудня 2018 року позовну заяву ОСОБА_2 залишено без розгляду.
У судовому засіданні представник позивача ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про призначення будівельно-технічної експертизи, земельно-технічної експертизи, оскільки ухвала суду від 19 грудня 2018 року не виконана.
Представник відповідача ОСОБА_2 у судовому засіданні заперечував проти задоволення зазначеного клопотання, оскільки зазначене питання вже було розглянуто, та ухвала суду першої інстанції не виконана через несплату коштів ОСОБА_3 експерту за рахунком.
Ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 18 вересня 2019 року клопотання задоволено.
В апеляційній скарзі адвокат Левіт В.С. в інтересах ОСОБА_2 просить скасувати ухвалу суду першої інстанції та постановити нову, якою справу направити для продовження розгляду по суті позовних вимог, посилаючись на порушення норм процесуального права. 
У судове засідання до суду апеляційної інстанції сторони по справі не з`явились, але про розгляд справи вони сповіщались належним чином та завчасно. Крім того, інтереси відповідача ОСОБА_6 представляє її адвокат. 
Тому у відповідності до ч. 2 ст. 372 ЦПК України неявка належним чином сповіщених сторін у справі в судове засідання не перешкоджає розглядові справи та у доступі до суду апеляційної інстанції.
Заслухавши доповідача, доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи, законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах вимог заяви та доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню частково з наступних підстав.
У частинах 1 та 2 статті 367 ЦПК України, зазначено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.
Згідно статті 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.
У частині 1 статті 81 ЦПК України зазначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
За змістом статті 83 ЦПК України, сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви. Відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи.
Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу. У випадку визнання поважними причин неподання учасником справи доказів у встановлений законом строк суд може встановити додатковий строк для подання вказаних доказів. У випадку прийняття судом відмови сторони від визнання обставин суд може встановити строк для подання доказів щодо таких обставин.
Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї. Копії доказів (крім речових доказів), що подаються до суду, заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи. Суд не бере до уваги відповідні докази у разі відсутності підтвердження надсилання (надання) їх копій іншим учасникам справи, крім випадку, якщо такі докази є у відповідного учасника справи або обсяг доказів є надмірним, або вони подані до суду в електронній формі, або є публічно доступними. Докази, які не додані до позовної заяви чи до відзиву на неї, якщо інше не передбачено цим Кодексом, подаються через канцелярію суду, з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або в судовому засіданні з клопотанням про їх приєднання до матеріалів справи.  У разі подання заяви про те, що доданий до справи або поданий до суду учасником справи для ознайомлення документ викликає сумнів з приводу його достовірності або є підробленим, особа, яка подала цей документ, може просити суд до закінчення підготовчого засідання виключити його з числа доказів і розглядати справу на підставі інших доказів.
Статтею 103 ЦПК України передбачено, що суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності. У разі необхідності суд може призначити декілька експертиз, додаткову чи повторну експертизу. Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну. Питання, які ставляться експерту, і його висновок щодо них не можуть виходити за межі спеціальних знань експерта.
У частинах 1 та 3 статті 107 ЦПК України зазначено, що матеріали, необхідні для проведення експертизи, експерту надає суд, якщо експертиза призначена судом, або учасник справи, якщо експертиза проводиться за його замовленням. При призначенні експертизи суд з урахуванням думки учасників справи визначає, які саме матеріали необхідні для проведення експертизи. Суд може також заслухати призначених судом експертів з цього питання. Копії матеріалів, що надаються експерту, можуть залишатися у матеріалах справи.
При визначенні матеріалів, що надаються експерту чи експертній установі, суд у необхідних випадках вирішує питання про витребування відповідних матеріалів за правилами, передбаченими цим Кодексом для витребування доказів.
Як зазначено у частинах 1 та 2 статті 112 ЦПК України, комплексна експертиза проводиться не менш як двома експертами різних галузей знань або різних напрямів у межах однієї галузі знань. У висновку експертів зазначається, які дослідження і в якому обсязі провів кожний експерт, які факти він встановив і яких висновків дійшов. Кожен експерт підписує ту частину висновку, яка містить опис здійснених ним досліджень, і несе за неї відповідальність.
Відповідно до п. 17 Постанови Пленуму «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства, що регулюють провадження у справі до судового розгляду» №5 від 12 червня 2009 року, для з`ясування обставин, що мають значення для справи і потребують спеціальних знань у галузі науки, мистецтва, техніки, ремесла тощо, суд за заявою осіб, які беруть участь у справі, призначає експертизу, коли необхідність експертного висновку випливає з обставин справи і поданих доказів.
Судом першої інстанції встановлено, що 26 січня 2018 року позивач ОСОБА_2 звернувся до Київського районного суду м. Одеси з позовною заявою до ОСОБА_5 , ОСОБА_4 , ОСОБА_3 про визначення порядку користування земельною ділянкою, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .
Ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 12 лютого 2018 року прийнято до розгляду та відкрито провадження у цій справі.
В подальшому, відповідач ОСОБА_3 звернувся до Київського районного суду м. Одеси із зустрічною позовною заявою до ОСОБА_2 , ОСОБА_4 про виділення у натурі належні йому 171/400 частин домоволодіння та земельної ділянки, площею 705,4 кв. м, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 .
14 березня 2018 року у судовому засіданні прийнято до розгляду цю зустрічну позовну заяву разом з первісним позовом.
Ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 05 грудня 2018 року позовну заяву ОСОБА_2 залишено без розгляду.
Ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 19 грудня 2018 року за клопотанням представника позивача ОСОБА_3 - ОСОБА_7  призначена комплексна судова будівельна-технічна експертиза та земельно-технічна експертиза та справа була направлена до Одеського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України.
У судовому засіданні представник позивача ОСОБА_3 - ОСОБА_7  повторно звернувся до суду з клопотанням про призначення комплексної судової будівельно-технічної експертизи, земельно-технічної експертизи, оскільки ухвала суду від 19 грудня 2018 року не виконана.
Ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 18 вересня 2019 року призначити по справі будівельно-технічну експертизу, земельно-технічну експертизу, на вирішення якої поставити наступні питання:
1. Чи є технічна можливість відповідно до вимог нормативно-правових актів у галузі будівництва виділити в натурі (в окремий об`єкт нерухомого майна) 171/400 житлового будинку з надвірними спорудами який розташовано: АДРЕСА_1 , загальною площею - 114,7 (кв.м), житлова площа - 45,1 (кв.м), що складається з житлового будинку літ. «А» та надвірних споруд: літ. «В» - льох; літ. «Г», літ. «З», літ. «К» - літня кухня; літ. «Д», літ. «И» - сарай; літ. «Р» - баня; літ. «Е» - вбиральня; літ. «Ж» - душ; літ. «Л», літ. «О» - навіс; літ. «Н» - веранда; літ. «П» - гараж; № І-ІІ - огородження; І - мостіння; ІІ - ІV, які належать на праві приватної власності ОСОБА_3 на підставі договору дарування, посвідченого приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Іллічовою Н.А. 26 вересня 2017 року, зареєстрованого за реєстровим номером 5150 відповідно до часток співвласників ( ОСОБА_3 - 171/400, ОСОБА_6 - 171/400, ОСОБА_2 - 29/200) у вказаному домоволодінні?
2. Які варіанти виділення в натурі (в окремий об`єкт нерухомого майна) 171/400 житлового будинку з надвірними спорудами який розташовано: АДРЕСА_1 , загальною площею - 114,7 (кв.м), житлова площа - 45,1 (кв.м), що складається з житлового будинку літ. «А» та надвірних споруд: літ. «В» - льох; літ. «Г», літ. «З», літ. «К» - літня кухня; літ. «Д», літ. «И» - сарай; літ. «Р» - баня; літ. «Е» - вбиральня; літ. «Ж» - душ; літ. «Л», літ. «О» - навіс; літ. «Н» - веранда; літ. «П» - гараж; № І-ІІ - огородження; І - мостіння; ІІ - ІV, які належать на праві приватної власності ОСОБА_3 на підставі договору дарування, посвідченого приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Іллічовою Н.А. 26 вересня 2017 року, зареєстрованого за реєстровим номером 5150 можливо визначити відповідно до часток співвласників ( ОСОБА_3 - 171/400, ОСОБА_6 - 171/400, ОСОБА_2 - 29/200) та вимог нормативно-правових актів, без сплати відповідної грошової компенсації або із такою?
3. При можливих варіантах виділення в натурі, які переобладнання необхідно зробити кожній із сторін?
4. Чи є технічна можливість відповідно до вимог нормативно-правових актів встановити порядок користування земельною ділянкою загальною площею 1 650 кв. м. на якій розташоване домоволодіння під АДРЕСА_1 , відповідно до часток співвласників ( ОСОБА_3 - 171/400, ОСОБА_6 - 171/400, ОСОБА_2 - 29/200)?
5. Які варіанти порядку користування земельною ділянкою загальною площею 1650 кв. м. на якій розташоване домоволодіння під АДРЕСА_1 , можливі відповідно до часток співвласників ( ОСОБА_3 - 171/400, ОСОБА_6 - 171/400, ОСОБА_2 - 29/200) та вимог нормативно-правових актів?
6. Чи є технічна можливість відповідно до вимог нормативно-правових актів у галузі будівництва виділити в натурі (в окремий об`єкт нерухомого майна) 171/400 житлового будинку з надвірними спорудами який розташовано: АДРЕСА_1 , загальною площею - 114,7 (кв. м), житлова площа - 45,1 (кв. м), що складається з житлового будинку літ. «А» та надвірних споруд: літ. «В» - льох; літ. «Г», літ. «З», літ. «К» - літня кухня; літ. «Д», літ. «И» - сарай; літ. «Р» - баня; літ. «Е» - вбиральня; літ. «Ж» - душ; літ. «Л», літ. «О» - навіс; літ. «Н» - веранда; літ. «П» - гараж; № І-ІІ - огородження; І - мостіння; ІІ - ІV, які належать на праві приватної власності ОСОБА_3 на підставі договору дарування, посвідченого приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Іллічовою Н.А. 26 вересня 2017 року, зареєстрованого за реєстровим номером 5150 відповідно до часток співвласників ( ОСОБА_3 - 171/400, ОСОБА_6 - 171/400, ОСОБА_2 - 29/200) наступним чином:
- по будинку літ. «А»: житлове приміщення 1-7 площею - 13,5 кв. м, кухня 1-8 площею - 6,7 кв. м, вана 1-3 площею - 3,3 кв. м, коридор 1-10 площею - 6 кв. м, уборна 1-11 площею - 1,3 кв. м, кладова 1-12 площею - 1,2 кв. м;
- надвірні споруди: літера «К» - літня кухня;
- ІІ - табур площею - 2 кв. м?
7. Чи є технічна можливість відповідно до вимог нормативно-правових актів виділити у користування ОСОБА_3 частину земельної ділянки загальною площею 1650 кв. м на якій розташоване домоволодіння під АДРЕСА_1 , відповідно до часток співвласників ( ОСОБА_3 - 171/400, ОСОБА_6 - 171/400, ОСОБА_2 - 29/200) наступної конфігурації та з наступними межами:
- від точки 1, по прямій лінії на відстані 2,12 м (до точки 2);
- далі в тому ж напрямку по прямій лінії на відстані 10,72 м (до точки 3);
- з подальшим поворотом вправо по прямій лінії на відстані 2,98 м (до точки 4);
- з подальшим поворотом вправо по прямій лінії на відстані 28,42 м (до точки 5);
- далі в тому ж напрямку по прямій лінії на відстані 6,30 м (до точки 6);
- далі в тому ж напрямку по прямій лінії на відстані 3,20 м (до точки 7);
- далі в тому ж напрямку по прямій лінії на відстані 5,75 м (до точки 8);
- далі в тому ж напрямку по прямій лінії на відстані 2,86 м (до точки 9);
- з подальшим поворотом вправо по прямій лінії на відстані 6,70 м (до точки 10);
- з подальшим поворотом вліво по прямій лінії на відстані 2,0 м (до точки 11);
- далі в тому ж напрямку по прямій лінії на відстані 0,25 м (до точки 12);
- з подальшим поворотом вправо по прямій лінії на відстані 2,20 м (до точки 13);
- з подальшим поворотом вліво по прямій лінії на відстані 3,60 м (до точки 14);
- з подальшим поворотом вправо по прямій лінії на відстані 5,0 м (до точки 15);
- з подальшим поворотом вправо по прямій лінії на відстані 1,64 м (до точки 16);
- з подальшим поворотом вправо по прямій лінії на відстані 0,15 м (до точки 17);
- з подальшим поворотом вліво по прямій лінії на відстані 1,20 м (до точки 18);
- з подальшим поворотом вліво по прямій лінії на відстані 0,30 м (до точки 19);
- з подальшим поворотом вправо по прямій лінії на відстані 0,50 м (до точки 20);
- з подальшим поворотом вліво по прямій лінії на відстані 0,44м (до точки 21);
- з подальшим поворотом вправо по прямій лінії на відстані 0,53 м (до точки 22);
- далі в тому ж напрямку по прямій лінії на відстані 3,0м (до точки 23);
- з подальшим поворотом вправо по прямій лінії на відстані 1,07 м (до точки 24);
- з подальшим поворотом вліво по прямій лінії на відстані 1,09 м (до точки 25);
- з подальшим поворотом вліво по прямій лінії на відстані 8,77 м (до точки 26);
- з подальшим поворотом вліво по прямій лінії на відстані 4,44 м (до точки 27);
- з подальшим поворотом вправо по прямій лінії на відстані 32,69 м до первісної точки відліку (до точки 1).
Проведення експертизи доручити експерту (-ів) Одеського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України.
Витрати по проведенню експертизи покладено на позивача ОСОБА_3 .
Задовольняючи повторне клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи, земельно-технічної експертизи, суд першої інстанції виходив з того, що для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання  у сфері іншій, ніж право.
Проте, з таким висновком суду першої інстанції повністю погодитись неможливо, виходячи з наведеного.  
Частиною 1 та 2 статті 13 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом.
За змістом статей 12 та 81 ЦПК України, який набрав чинності з 15 грудня 2017 року, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. 
Згідно статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). 
Враховуючи те, що сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх доводів та заперечень, а перевірка вказаних обставин має значення для правильного вирішення спору, суд першої інстанції необхідно було перевірити, чи дійсно вказаний доказ стосується предмету доказування по справі та чи дійсно з`ясування певних обставин зустрічного позову  потребує спеціальних знань. 
З матеріалів справи вбачається, що у листі Одеського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України від 28 травня 2019 року №19-338-341 «Про неможливість надання висновку», яка надійшла до Київського районного суду м. Одеси 04 червня 2019 року, зазначено, що 17 січня 2019 року до ОНДСЄ надійшла ухвала про призначення комплексної будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи по справі (експертиза №19-338/339/340/341).
30 січня 2019 року з супровідним листом на адресу суду було скеровано  клопотання про надання додаткових матеріалів, доступу до об`єкту дослідження та рахунок №19-338-341 від 24 січня 2019 року для оплати ОСОБА_3 , оплата вартості експертизи, яка склала 10 296,00 грн..
До теперішнього часу оплата вартості не здійснена, тому ухвала суду була залишена без виконання (т. 2, а. с. 61).
Статтею 109 ЦПК України передбачено, що, у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.
Пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року №475/97-ВР «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів №2, 4, 7 та 11 до Конвенції», визначено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.
Розумність тривалості судового розгляду має визначатися з огляду на обставини справи та наступні критерії: складність справи, поведінка заявника та компетентних органів, а також важливість предмета позову для заявника у справі (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Фрідлендер проти Франції»).
У пункті 3 постанови №11 Пленуму «Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних, і справ про адміністративні правопорушення» від 17 жовтня 2014 року Вищий спеціалізований суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ зазначив, що, розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту. 
З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків у цивільних справах є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи «Федіна проти України» від 02 вересня 2010 року, «Смірнова проти України» від 08 листопада 2005 року, «Матіка проти Румунії» від 02 листопада 2006 року, «Літоселітіс Проти Греції» від 05 лютого 2004 року та інші).   
Оцінюючи правову та фактичну складність справи, слід враховувати, зокрема, наявність обставин, що утруднюють розгляд справи; кількість співпозивачів, співвідповідачів та інших учасників процесу; необхідність проведення експертиз та їх складність; необхідність допиту значної кількості свідків; участь у справі іноземного елемента та необхідність з`ясування і застосування норм іноземного права. 
При цьому судам слід виходити з того, що така обставина, як розгляд цивільної справи судами різних інстанцій не може сама по собі свідчити про її складність.
Оцінюючи поведінку заявника, а також осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу, слід звернути увагу на те, що не можна покладати відповідальність за тривалий розгляд справи використання ними процесуальних засобів, передбачених законодавством, для здійснення свого захисту, зокрема, у зв`язку зі зміною позовних вимог, вивченням матеріалів справи, заявленням клопотань, оскарженням ухвалених судових рішень. Разом із тим слід взяти до уваги факти невиконання ними процесуальних обов`язків, наприклад, ненадання чи надання з порушенням строку, передбаченого ЦПК, доказів у справі; неодноразові неявки в судове засідання без поважних причин, якщо це призвело до порушення розумного строку судового розгляду.   
Оцінюючи поведінку органів державної влади (насамперед суду), слід враховувати своєчасність призначення справи до судового розгляду; проведення судових засідань у призначений час; строки виготовлення суддею мотивованого судового рішення та направлення його особам, які брали участь у справі; повноту здійснення суддею контролю за виконанням працівниками апарату суду своїх службових обов`язків, у тому числі щодо повідомлення осіб, які беруть участь у справі, про дату та місце судового засідання; своєчасне виготовлення журналу судового засідання та протоколу про окремі процесуальні дії; повноту і своєчасність прийняття суддею заходів щодо учасників процесу та інших осіб у сфері здійснення правосуддя, направлених на недопущення їх процесуальної недобросовісності і процесуальної тяганини у справі, зокрема, щодо контролю за строками проведення експертизи; своєчасну видачу виконавчого документа та направлення його до органу, уповноваженого виконати судове рішення.    
Оцінюючи характер процесу та його значення для заявника, слід враховувати важливість предмета розгляду та ступінь ризику для заявника, наприклад, якщо йдеться про справи, що потребують оперативного прийняття рішення; трудові справи; справи, що пов`язані зі станом здоров`я заявника; справи щодо опіки над дітьми тощо.
 З матеріалів справи вбачається, що справа №520/999/18 знаходиться в провадженні Київського районного суду м. Одеси з 26 січня 2018 року (т. 1, а. с. 1). 
 За таких підстав, колегія суддів дійшла висновку про те, що суд першої інстанції на наведене уваги не звернув та передчасно вирішив питання про призначення судової експертизи за повторним клопотання представника позивача, що призвело до постановлення помилкової ухвали й у відповідності до п. 4 ч. 1 ст. 379 ЦПК України є підставою для скасування ухвали суду першої інстанції та направлення питання щодо розгляду питання про призначення судової будівельно-технічної та земельно-технічних експертиз для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Керуючись ст. ст. 367 ч. 1, 2, 374 ч. 1 п. 6, 379 ч. 1, 3, 4, 381 - 384 ЦПК України, Одеський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати у цивільних справах,-
       П О С Т А Н О В И В:
Апеляційну скаргу адвоката Левіта Віктора Семеновича в інтересах ОСОБА_2 задовольнити частково, ухвалу Київського районного суду м. Одеси від 18 вересня 2019 року скасувати.
Справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду заяви про призначення судової будівельно-технічної та земельно-технічних експертиз
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та подальшому оскарженню не підлягає. 
Повний текст судового рішення складено: 05 березня 2020 року.

Судді Одеського апеляційного суду: М.М.Драгомерецький 

А.І.Дрішлюк

П.М.Черевко