П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

___________________________________________________________________________________

П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М  У К Р А Ї Н И

17 березня 2020 р.	м.Одеса	Справа № 400/2718/19	
          
 	                                     Головуючий в 1 інстанції: Устинов І.А.                             Дата і місце ухвалення: 06.12.2019р., м. Миколаїв                                         	
Колегія суддів П`ятого апеляційного адміністративного суду у складі:
головуючого  –   Лук`янчук О.В.
суддів             –    Бітова А.І.
–          Ступакової І.Г.
        при секретарі  –   Черкасовій Є.А.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Одесі адміністративну справу за апеляційною скаргою Головного управління Держпраці в Одеській області на рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 06 грудня 2019 року по справі за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління Держпраці в Одеській області про визнання протиправною та скасування постанови про накладення штрафу, -

В С Т А Н О В И Л А :
У вересні 2019 року фізична особа-підприємець ОСОБА_1 звернувся до Миколаївського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Держпраці в Одеській області про визнання протиправною та скасування постанови про накладення штрафу уповноваженими особами №ОД124/1577/НД/АВ/СПТД-ФС від 25.02.2019р., якою, на підставі абзацу сьомого частини другої статті 265 КЗпП України, на позивача накладено штраф у розмірі 417 300 грн. за недопущення до проведення інспекційного відвідування з питань виявлення неоформлених трудових відносин.
Позов обґрунтовував тим, що Головне управління Держпраці в Одеській області не мало правових підстав для проведення інспекційного відвідування позивача, оскільки станом на 01 лютого 2019 року був відсутній відповідний наказ про призначення проведення інспекційного відвідування, підписаний уповноваженою на те особою. Підставою для проведення інспекційного відвідування відповідач зазначає надходження звернення громадянина ОСОБА_2 , яке містить інформацію щодо можливого порушення вимог законодавства про працю в частині належного оформлення трудових відносин з працівниками нічного закладу (клубу) « ІНФОРМАЦІЯ_1 ІНФОРМАЦІЯ_2 », який знаходиться по АДРЕСА_1 . При цьому, у вказаному зверненні відсутня інформація щодо конкретного суб`єкта господарювання, який можливо порушує законодавство про працю, тоді як в нічному закладі за вказаною адресою, окрім суб`єкта господарювання ФОП ОСОБА_1 , здійснює свою діяльність інший суб`єкт господарювання – ОСОБА_3 , що підтверджено договором оренди приміщення. Позивач зазначав, що інспекційне відвідування проведено з суттєвими порушеннями вимог чинного законодавства, серед яких є те, що ФОП ОСОБА_1 не було повідомлено про розгляд справи про порушення законодавства про працю не пізніше ніж за п`ять днів до дати розгляду, чим позбавлено його реалізації права на захист. 
Рішенням Миколаївського окружного адміністративного суду від 06 грудня 2019 року позов задоволено.
Визнано протиправною та скасовано постанову Головного управління Держпраці в Одеській області про накладення штрафу уповноваженими особами №ОД124/1577/НД/АВ/СПТД-ФС від 25.02.2019р.
Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань відповідача на користь ФОП ОСОБА_1 судовий збір в розмірі 4173 грн. 
Не погоджуючись із зазначеним рішенням суду першої інстанції, Головне управління Держпраці в Одеській області подало апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на неправильне застосування судом норм матеріального права, не повне з`ясування обставин справи, просить скасувати рішення від 06.12.2019р. та ухвалити нове судове рішення – про відмову в задоволені позову ФОП ОСОБА_1 .
В своїй скарзі апелянт зазначає, що при вирішенні спору судом першої інстанції не надано належної правової оцінки доводам відповідача про те, що наказ на проведення інспекційного відвідування був виданий 01.02.2019р., а не 21.02.2019р. При виході інспекторами праці на місце здійснення позивачем господарської діяльності адміністратор нічного закладу (клубу) « ІНФОРМАЦІЯ_1 Men's ІНФОРМАЦІЯ_2 » ІНФОРМАЦІЯ_3 відмовилася отримувати направлення на перевірку, проте не зазначила, що вона не є представником ФОП ОСОБА_1 та не відмовила інспекторам праці у зв`язку з тим, що працює в іншій організації.  Адміністратор нічного закладу не допустила до проведення позапланового заходу контролю саме як уповноважена особа  ФОП ОСОБА_1 , у зв`язку з чим посилання позивача  про те, що йому не було відомо про проведення інспекційного відвідування не заслуговують на увагу. 
Також, апелянт посилається на те, що про розгляд справи щодо вирішення питання про накладення штрафу ФОП ОСОБА_1 був повідомлений  належним чином за 12 днів до розгляду справи шляхом направлення 13.02.2019р. Головним управлінням Держпраці в Одеській області на його адресу повідомлення про розгляд справи цінним листом з описом вкладення як це передбачено пунктом 6 Порядку накладення штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.07.2013р. №509. Неотримання відповідного повідомлення позивачем, як адресатом, не залежить від відповідача, як відправника, та не може свідчити про протиправність оскаржуваної постанови про накладення штрафу. Апелянт вважає, що ФОП ОСОБА_1 навмисно не отримував поштову кореспонденцію. 
Належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду учасники справи в судове засідання не прибули.
16.03.2020р. до суду апеляційної інстанції від Головного управління Держпраці в Одеській області надійшло клопотання про відкладення розгляду справи на іншу дату, обґрунтоване  запровадженням з 12.03.2020р. по 03.04.2020р. карантину на території України через спалах у світі коронавірусу (COVID-19).  При цьому, заявник посилається на Указ Президента України від 13.03.2020р. №87/2020 «Про невідкладні заходи щодо забезпечення національної безпеки в умовах спалаху гострої респіраторної хвороби НОМЕР_1 , спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2», постанову Кабінету Міністрів України  від 11.03.2020р. №211 «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19» та розпорядження Одеського міського голови від 15.03.2020р. №218 «Про тимчасове зупинення роботи об`єктів загального користування, розташованих у м. Одесі, з метою попередження розповсюдження захворюваності на гостру респіраторну інфекцію, спричинену коронавірусом COVID-19».
Розглянувши подане клопотання колегія суддів не знаходить підстав для його задоволення, оскільки вказаними актами не зупинено (призупинено) функціонування органів державної влади, в тому числі судів, які наразі працюють в звичайному режимі, але з дотриманням норм, попереджаючих розповсюдження інфекції.  
Більше того, на своєму засіданні 17.03.2020р. Рада суддів Україні рекомендувала судам продовжувати здійснювати правосуддя незважаючи на епідемію коронавірусу и карантин, однак, по можливості, здійснювати судовий розгляд справи в порядку письмового провадження без участі сторін.
А відтак, з метою дотримання строку розгляду апеляційної скарги, передбаченого  ч.1 ст.309 КАС України, на підставі п.2 ч.1 ст.311 КАС України, суд вважає за можливе розглянути дану справу в порядку письмового провадження за наявними у ній матеріалами.
Розглянувши матеріали справи, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення в межах позовних вимог і доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з наступних підстав.
Судом першої інстанції встановлено та з матеріалів справи вбачається, що 22.01.2019р. до Головного управління Держпраці в Одеській області надійшла заява гр. ОСОБА_2 , в якій останній зазначив, що володіє достовірною інформацією про порушення законодавчих актів ОСОБА_1 при здійсненні своєї господарської діяльності у розважальному закладі « ІНФОРМАЦІЯ_2 », який знаходиться по АДРЕСА_1 , що виразилося у використанні найманої праці без оформлення з працівниками трудових відносин. У зв`язку з цим, заявник просив провести перевірку  даного суб`єкта господарювання на предмет дотримання трудового законодавства. (а.с.99)
01.02.2019р. Головним управлінням Держпраці в Одеській області прийнято наказ №151 «Про проведення інспекційного відвідування», яким, на підставі підпункту 3 пункту 5 Порядку здійснення державного контролю додержання законодавства про працю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 26.04.2017р. №295, та інформаційної довідки ОСОБА_4 від 30.01.2019р., головним державним інспекторам відділу з питань трудових відносин Управління з питань праці Барському В.О. та ОСОБА_5 В. наказано у період з 02.02.2019р. по 04.02.2019р. (включно) здійснити позаплановий захід державного контролю за додержанням законодавства про працю у формі інспекційного відвідування ФОП ОСОБА_1 (р.н.о.к.п.п. НОМЕР_2 ), який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 та здійснює господарську діяльність за адресою: АДРЕСА_1 (нічний клуб «Bdbbles Men's ІНФОРМАЦІЯ_2 ») на предмет не оформлення трудових відносин. (а.с.101)
Також, 01.02.2019р. відповідачем прийнято наказ №154 «Про зміну режиму роботи інспекторів праці ОСОБА_6 , ОСОБА_4 », яким головним державним інспекторам відділу з питань трудових відносин Управління з питань праці ОСОБА_4 та ОСОБА_6 встановлено 02 лютого 2019 року робочий день з 00 години 01 хвилини до 08 години 01 хвилини, з перервою на відпочинок та харчування з 03 години 30 хвилин до 04 години 00 хвилин. (а.с.102)
Того ж дня головним державним інспекторам праці ОСОБА_4 та ОСОБА_6 виписано направлення на здійснення інспекційного відвідування №15/01-29-422. (а.с.103)
04.02.2019р. інспекторами праці Головного управління Держпраці в Одеській області складено акт про неможливість проведення інспекційного відвідування №ОД124/1577/НД/АВ. 
Зазначеним актом зафіксовано, що 02.02.2019р.  о 02 год. 00 хв. здійснено спробу проведення інспекційного відвідування ФОП ОСОБА_1 (р.н.о.к.п.п. НОМЕР_2 ), однак, у зв`язку з створенням перешкод у діяльності інспектора праці (ненадання доступу до виробничих, службових, адміністративних приміщень об`єкта відвідування, в яких використовується наймана праця), відвідування провести виявилося за неможливе. Зокрема, під час здійснення виїзду за місцем провадження господарської діяльності ФОП ОСОБА_1 (нічний клуб «Bdbbles Men's ІНФОРМАЦІЯ_2 ») з метою здійснення інспекційного відвідування, особа, яка представилася «адміністратор ОСОБА_7 », зазначила, що не надає доступу до приміщень нічного закладу (клубу). Також, адміністратор відмовилася отримувати копію направлення для початку здійснення інспекційного відвідування, у зв`язку з відсутністю в ньому «годин доби здійснення позапланового заходу державного контролю». Для забезпечення громадського порядку був викликаний екіпаж патрульної поліції ГУНП в Одеській області, позивний «Скіф 908» за керівництвом ОСОБА_8 .
Акт про неможливість проведення інспекційного відвідування №ОД124/1577/НД/АВ від 04.02.2019р. підписано головними державними інспекторами праці Барським В.О. та ОСОБА_9 О ОСОБА_10 , оперуповноваженими УБЗПТЛ ГУНП в Одеській області лейтенантами поліції ОСОБА_11 та ОСОБА_12 (а.с. 104-107)
Копію акту про неможливість проведення інспекційного відвідування №ОД124/1577/НД/АВ від 04.02.2019р. на направлення на здійснення інспекційного відвідування відповідачем направлено на адресу ФОП ОСОБА_1 04.02.2019р. засобами поштового зв`язку, однак відомості про вручення їх адресату в матеріалах справи відсутні. (а.с.108)
13.02.2019р. першим заступником Головного управління Держпраці в Одеській області Байдюк С.В. прийнято рішення щодо розгляду справи про накладення штрафу №ОД124/1577/НД/АВ/СПТД, яким вирішено провести розгляд справи у приміщенні Головного управління Держпраці в Одеській області за адресою: м.Одеса, проспект Шевченка, 2, каб.1, о 11 год. 45 хв. 25 лютого 2019 року. (а.с.109-111)
Того ж дня на адресу позивача засобами поштового зв`язку направлено повідомлення про дату, час та місце розгляду справи про накладення штрафу, в якому зазначено, що у разі неявки справа буде розглянула без участі ФОП ОСОБА_1 (а.с.112-113)
Доказів дати вручення позивачу вказаного повідомлення в матеріалах справи також відсутні. 
25.02.2019р., за результатами розгляду справи про накладення штрафу та на підставі акта про неможливість проведення інспекційного відвідування №ОД124/1577/НД/АВ від 04.02.2019р.,  першим заступником Головного управління Держпраці в Одеській області Байдюк С.В. прийнято постанову про накладення штрафу уповноваженими особами №ОД124/1577/НД/АВ/СПТД-ФС, якою, на підставі абзацу сьомого частини другої статті 265 КЗпП України, на позивача накладено штраф у розмірі 417 300 грн. за недопущення до проведення інспекційного відвідування з питань виявлення неоформлених трудових відносин. (а.с.116-118)
Копію вказаної постанови позивачу направлено супровідним листом від 26.02.2019р. №15/01-33-1831. (а.с.119-120)
Не погоджуючись з правомірністю вказаної постанови, ФОП ОСОБА_1 звернувся з даним позовом до суду про її скасування.
Суд першої інстанції, задовольняючи позов ФОП ОСОБА_1 , виходив з того, що відповідач не мав правових підстав для проведення інспекційного відвідування позивача, оскільки станом на 01 лютого 2019 року був відсутній відповідний наказ про проведення інспекційних відвідувань, підписаний уповноваженою на те особою. Суд першої інстанції, дослідивши зміст звернення гр. ОСОБА_2 від 22.01.2019р., встановив, що в ньому відсутня інформація щодо конкретного суб`єкта господарювання, який можливо порушує вимоги законодавства про працю в частині належного оформлення трудових відносин з працівниками нічного закладу (клубу) « ІНФОРМАЦІЯ_1 ІНФОРМАЦІЯ_2 », за адресою АДРЕСА_1 , що, за висновками суду, свідчить про безпідставність прийняття рішення про перевірку, здійснення інспекційного відвідування позивача.
Також, суд першої інстанції визнав обґрунтованими посилання позивача на те, що Головне управління Держпраці в Одеській області, в порушення пункту 6 Порядку накладення штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.07.2013р. №509, завідомо не здійснило повідомлення позивача про розгляд справи про накладення штрафу, що порушило право позивача на участь у розгляді такої справи з наданням пояснень та доказів на свій захист.
Надаючи правову оцінку таким висновкам суду першої інстанції колегія суддів виходить з наступного.
Відповідно до ст.4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом.
Згідно  ч. 1 ст. 259 Кодексу законів про працю України державний нагляд та контроль за додержанням законодавства про працю юридичними особами незалежно від форми власності, виду діяльності, господарювання, фізичними особами - підприємцями, які використовують найману працю, здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.
Процедуру здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю юридичними особами (включаючи їх структурні та відокремлені підрозділи, які не є юридичними особами) та фізичними особами, які використовують найману працю на момент виникнення спірних правовідносин визначав Порядок здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України № 295 від 26 квітня 2017 року (далі - Порядок № 295).
Відповідно до п. 2 Порядку № 295 державний контроль за додержанням законодавства про працю здійснюється у формі проведення інспекційних відвідувань та невиїзних інспектувань інспекторами праці Держпраці та її територіальних органів.
Згідно з вимогами п.8 Порядку №295 про проведення інспекційного відвідування інспектор праці повідомляє об`єкту відвідування або уповноваженій ним посадовій особі.
Про проведення інспекційного відвідування з питань виявлення неоформлених трудових відносин інспектор праці повідомляє об`єкту відвідування або уповноваженій ним посадовій особі, якщо тільки він не вважатиме, що таке повідомлення може завдати шкоди інспекційному відвідуванню.
Як вбачається з матеріалів справи та не заперечується учасниками справи, предметом інспекційного відвідування, призначеного наказом від 01.02.2019р. №151, було використання ФОП ОСОБА_1 найманої праці без оформлення з працівниками трудових відносин, що свідчить про те, що інспектори праці Головного управління Держпраці в Одеській області правомірно, на підставі п.8 Порядку №295, не повідомили позивача про його здійснення. 
Частиною 5 статті 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» передбачено, що перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноваженій ним особі (фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі) посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб`єкту господарювання копію посвідчення (направлення).
Зі змісту акту про неможливість проведення інспекційного відвідування №ОД124/1577/НД/АВ від 04.02.2019р. слідує, що особа, яка була присутня в нічному закладі (клубі) « ІНФОРМАЦІЯ_1 ІНФОРМАЦІЯ_2 », за адресою АДРЕСА_1 , під час виходу інспекторів праці для проведення позапланового заходу контролю, яка назвалася адміністратором закладу, відмовилася отримувати копію направлення на здійснення інспекційного відвідування, у зв`язку з відсутністю в ньому «годин доби здійснення позапланового заходу державного контролю». Крім того, адміністратор зазначила, що не надає доступу до приміщень нічного закладу (клубу).  
Згідно п.16 Порядку №295 у разі створення об`єктом відвідування перешкод у діяльності інспектора праці (відмова у допуску до проведення відвідування (ненадання інформації, необхідної для проведення інспекційного відвідування або невиїзного інспектування; перешкода в реалізації інших прав, передбачених пунктом 11 цього Порядку), відсутності об`єкта відвідування або уповноваженої ним особи за місцезнаходженням (адресою, зазначеною в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, інших документах, що стали підставою для проведення відвідування), відсутності документів, ведення яких передбачено законодавством про працю, складається акт про неможливість проведення інспекційного відвідування або невиїзного інспектування із зазначенням відповідних причин, який за можливості підписується керівником об`єкта відвідування або іншою уповноваженою особою.
Колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що як вбачається з матеріалів справи, акт про неможливість проведення інспекційного відвідування №ОД124/1577/НД/АВ датовано 04.02.2019р., тоді як зі змісту п.16 Порядку №295 слідує, що відповідний акт має бути складено на місці проведення заходу контролю відразу ж після встановлення підстав для його формування.
В останній день інспекційного відвідування або невиїзного інспектування складається лише акт за результатами проведення такого заходу, що слідує з положень пунктів 19-20 Порядку №295.
Пояснень щодо вказаних обставин Головне управління Держпраці в Одеській області не надає, як і не зазначає, на підставі якої норми чинного законодавства інспектори праці, зафіксувавши 02.02.2019р. о 02 год. 00 хв., у присутності оперуповноважених УБЗПТЛ ГУНП в Одеській області лейтенантів поліції Дмитренка І.О ОСОБА_13 та ОСОБА_12 , факт неможливості проведення інспекційного відвідування у зв`язку зі створенням перешкод у його здійсненні, засвідчили такий факт тільки через два дні.  
Згідно ч. 1 ст. 265 КЗпП України (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), посадові особи органів державної влади та органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, винні у порушенні законодавства про працю, несуть відповідальність згідно з чинним законодавством.
Абзацом 7 частини 2 вказаної статті встановлено, що юридичні та фізичні особи - підприємці, які використовують найману працю, несуть відповідальність у вигляді штрафу у разі недопущення до проведення перевірки з питань додержання законодавства про працю, створення перешкод у її проведенні при проведенні перевірки з питань фактичного допуску працівника до роботи без оформлення трудового договору (контракту), - у стократному розмірі мінімальної заробітної плати, встановленої законом на момент виявлення порушення.
Частиною 4 статті 265 КЗпП України встановлено, що штрафи, зазначені у частині другій цієї статті, накладаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Отже, відповідно до наведених норм, однією з умов для настання відповідальності за порушення вимог законодавства про працю, передбаченої абз. 7 частини 2 статті 265 КЗпП України, є створення об`єктом відвідування перешкод у діяльності інспектора праці при проведенні інспекційного відвідування з питань фактичного допуску працівника до роботи без оформлення трудового договору.
Створення перешкод передбачає активну поведінку посадової особи об`єкту відвідування, направлену на перешкоджання інспектору під час здійснення інспекційного відвідування у його проведенні, отриманні необхідної інформації, тобто у реалізації своїх повноважень, що є підставою для складання акту про неможливість проведення інспекційного відвідування або невиїзного інспектування.
Як вбачається  зі змісту акту про неможливість проведення інспекційного відвідування від 04.02.2019р. створення перешкод у діяльності інспектора праці виразилося у ненаданні дозволу до виробничих, службових, адміністративних приміщень об`єкта відвідування, в яких використовується наймана праця.
При зверненні до суду ФОП ОСОБА_1 посилався на те, що адміністратор, яка не допустила інспекторів праці до здійснення інспекційного відвідування, не є його працівником, який уповноважений надавати відмову у допуску до проведення інспекційного відвідування.
Колегія суддів критично ставиться до таких посилань позивача, обґрунтованість яких встановив суд першої інстанції, оскільки зазначена особа перебувала за місцем здійснення господарської діяльності ФОП ОСОБА_1 та не зазначала, що не являється його працівником, а навпаки, вказала свою посаду. 
Щодо посилань позивача на те, що в нічному закладі (клубі) « ІНФОРМАЦІЯ_1 Men's ІНФОРМАЦІЯ_2 », за адресою АДРЕСА_1 , здійснює свою діяльність також ФОП ОСОБА_3 , то колегія суддів критично до них ставиться, оскільки особа, яка представилася адміністратором нічного клубу, не відмовила інспекторам праці у зв`язку з тим, що працює в іншій організації.  Адміністратор нічного закладу не допустила до проведення позапланового заходу контролю саме як уповноважена особа  ФОП ОСОБА_1 , у зв`язку з чим посилання позивача  про те, що йому не було відомо про проведення інспекційного відвідування колегія суддів не приймає до уваги. 
На підставі викладеного, колегія суддів не погоджується з висновком суду першої інстанції про відсутність події, за яку позивача притягнуто до відповідальності. 
В оскаржуваному рішенні суд першої інстанції зазначив про те, що Головне управління Держпраці в Одеській області не мало правових підстав для проведення відвідування ФОП ОСОБА_1 у зв`язку з відсутністю станом на 01.02.2019р. наказу про його призначення. До такого висновку суд першої інстанції дійшов з посиланням на те, що в спірній постанові про накладення штрафу уповноваженими особами №ОД124/1577/НД/АВ/СПТД-ФС від 25.02.2019р. зазначено, що рішення про проведення перевірки позивача було прийнято 21.02.2019р. 
Колегія суддів такий висновок суду першої інстанції вважає помилковим, оскільки матеріалами справи підтверджено, що інспекційне відвідування проведено Головним управлінням Держпраці в Одеській області на підставі наказу від 01.02.2019р. №151 «Про проведення інспекційного відвідування». З вказаного слідує, що  в спірній постанові про накладення штрафу при зазначенні дати наказу, на підставі якого інспекторами праці зроблено спробу провести захід контролю, допущено помилку.
Необґрунтованими, також, колегія суддів вважає висновки суду першої інстанції про те, що в зверненні гр. ОСОБА_2  (вх. №15-М-104-01 від 22.01.2019р.) не міститься інформації щодо можливого порушення вимог законодавства саме ФОП ОСОБА_1 , оскільки такі висновки суду спростовуються копією відповідного звернення, наявною в матеріалах справи. 
Поряд з цим, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що Головним управлінням Держпраці в Одеській області не було належним чином повідомлено ФОП ОСОБА_1 про дату, час та місце розгляду справи про накладення штрафу, чим позбавлено його права на участь у такому розгляді. З приводу цього колегія суддів звертає увагу на наступне.
Механізм накладення на суб`єктів господарювання та роботодавців штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення, передбачених частиною другою статті 265 Кодексу законів про працю України та частинами другою - сьомою статті 53 Закону України «Про зайнятість населення» визначає Порядок накладення штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 17.07.2013р. №509 (далі - Порядок №509).
Штрафи накладаються Головою Держпраці, його заступниками, начальниками управлінь і відділів Держпраці та їх заступниками (з питань, що належать до їх компетенції), начальниками територіальних органів Держпраці та їх заступниками, керівниками виконавчих органів міських рад міст обласного значення, сільських, селищних, міських рад об`єднаних територіальних громад та їх заступниками (далі - уповноважені посадові особи) (абз.1 п.2 Порядку №509).
Відповідно до п.п.3-8 Порядку №509, уповноважена посадова особа не пізніше ніж через 10 днів з дати складення акта приймає рішення щодо розгляду справи про накладення штрафу (далі - справа). 
Справа розглядається у п`ятнадцятиденний строк з дня прийняття рішення про її розгляд. 
У разі надходження від суб`єкта господарювання або роботодавця, щодо якого порушено справу, обґрунтованого клопотання про відкладення її розгляду, строк розгляду справи може бути продовжений уповноваженою посадовою особою, але не більше ніж на 10 днів. 
Про розгляд справи уповноважені посадові особи письмово повідомляють суб`єктів господарювання та роботодавців не пізніше ніж за п`ять днів до дати розгляду рекомендованим листом чи телеграмою, телефаксом, телефонограмою або шляхом вручення повідомлення їх представникам, про що на копії повідомлення, яка залишається в уповноваженої посадової особи, що надіслала таке повідомлення, робиться відповідна позначка, засвідчена підписом такого представника. 
Справа розглядається за участю представника суб`єкта господарювання або роботодавця, щодо якого її порушено. Справу може бути розглянуто без участі такого представника у разі, коли його поінформовано відповідно до   пункту 6  цього Порядку і від нього не надійшло обґрунтоване клопотання про відкладення її розгляду. 
Розгляд справи розпочинається з представлення уповноваженої посадової особи, яка її розглядає. Зазначена особа роз`яснює особам, які беруть участь у розгляді справи, їх права і обов`язки. Під час розгляду справи заслуховуються особи, які беруть участь у розгляді справи, досліджуються докази і вирішується питання щодо задоволення клопотання. 
За результатами розгляду справи уповноважена посадова особа на підставі акта, зазначеного в пункті 3 цього Порядку, складає постанову про накладення штрафу. Розгляд справ на підставі акта про виявлення під час перевірки суб`єкта господарювання або роботодавця ознак порушення законодавства про працю та/або зайнятість населення, складеного посадовою особою Держпраці чи її територіального органу, акта, зазначеного в абзаці п`ятому пункту 2 цього Порядку, здійснюється уповноваженими посадовими особами Держпраці та її територіальних органів. 
Постанова про накладення штрафу складається у двох примірниках за      формою, встановленою Мінсоцполітики, один з яких залишається в уповноваженої посадової особи, що розглядала справу, другий - надсилається протягом трьох днів суб`єктові господарювання або роботодавцю, стосовно якого прийнято постанову, або видається його представникові, про що на ньому робиться відповідна позначка, засвідчена підписом такого представника. У разі надсилання примірника постанови поштою у матеріалах справи робиться відповідна позначка.
Відповідно до п.9 ч.2 ст.2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони, зокрема, з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення.
Отже особі, до якої застосовуються такі санкції відповідальності, повинно бути забезпечено право завчасно знати про час та місце розгляду справи. Це право є гарантією реалізації інших прав - на участь в засіданні, висловлення заперечень, надання доказів, захист тощо.
Положення пункту 6 Порядку №509 покладає цей обов`язок на уповноважену посадову особу. Зміст цього обов`язку не вичерпується надсиланням тексту відповідного повідомлення, оскільки саме лише надсилання, без отримання, не свідчить про поінформованість особи про час та місце розгляду справи, а отже робить це право недієвим.
Для інформування особи про час та місце розгляду справи можуть використовуватися різні способи: рекомендований лист, телеграма, телефакс, телефонограма, особисте вручення повідомлення представникам. Множинність способів повідомлення дозволяє уповноваженій посадовій особі обрати один або декілька способів, які забезпечують поінформованість особи.
Саме на уповноважену посадову особу покладається обов`язок з`ясувати чи поінформовано особу. У разі неналежного поінформування особи, яка притягується до відповідальності, уповноважена особа не може розпочинати розгляд справи.
З огляду на це, обов`язок уповноваженої посадової особи письмово повідомляти суб`єктів господарювання та роботодавців не пізніше ніж за п`ять днів до дати розгляду справи про накладення штрафу вважається виконаним, якщо особа, яка притягується до відповідальності, знає (поінформована) про час та місце розгляду справи за п`ять днів до дати розгляду справи. 
Таке тлумачення п.6 Порядку №509 відповідає завданням адміністративного судочинства та принципу верховенства права, оскільки має наслідком більш ефективний захист прав та інтересів фізичних і юридичних осіб.
З`ясовуючи поінформованість особи про час та місце розгляду справи, суд також повинен зважати на поведінку особи, яка притягується до відповідальності. Ухилення від одержання повідомлення або інші недобросовісні дії, які свідчать про намагання уникнути участі в засіданні, не можуть бути підставою для скасування постанови.
Повідомлення має на меті забезпечення участі особи у розгляді уповноваженим державним органом справи, яка її стосується. У разі одержання повідомлення до засідання, але у строк, що є меншим за п`ятиденний, особа повинна вживати розумних заходів для реалізації своїх прав на участь у засіданні.
Якщо особа з`явилася на засідання, взяла у ньому участь і не клопотала про відкладення, то несвоєчасність отримання повідомлення (порушення п`ятиденного строку) не є підставою для визнання постанови протиправною.
Як вбачається з матеріалів справи, хоча Головним управлінням Держпраці в Одеській області на адресу ФОП ОСОБА_1 і було направлено повідомлення від 13.02.2019р. про розгляд 25.02.2019р. справи про накладення штрафу, однак доказів вручення відповідного повідомлення позивачу ні станом на 25.02.2019р., а ні на час розгляду справи судом першої та апеляційної інстанцій матеріали справи не містять. 
При цьому, доказів на підтвердження наявності обставин, які б свідчили про ухилення позивача від отримання цього повідомлення, відповідачем суду також не надано. В матеріалах справи відсутні будь-які відомості про те, що установа поштового зв`язку намагалася вручити вказане повідомлення ФОП ОСОБА_1 , проте, позивач не забезпечив його вчасного отримання.
У зв`язку з цим, колегія суддів дійшла висновку про порушення відповідачем процедури розгляду справи про накладення штрафу, оскільки позивача не було повідомлено про здійснення її розгляду 25.02.2019р. належним чином, справа була розглянута та оскаржена постанова винесена без участі представника позивача. 
При цьому, ні суду першої, а ні суду апеляційної інстанції Головним управлінням Держпраці в Одеській області не надано пояснень щодо невикористання ним інших способів повідомлення позивача про розгляд справи про накладення на нього штрафу, визначених п.6 Порядку №509, з тим, аби мати належні докази виконання суб`єктом владних повноважень такого обов`язку. 
Аналогічні висновки були зроблені Верховним Судом у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у постанові від 12.06.2019р. по справі №813/3415/18, які, на підставі частини 5 статті 242 КАС України, мають враховуватися судом при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин.
Таким чином, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що  позбавлення позивача можливості брати участь в розгляді справи про накладення на нього штрафу, почути свої права та обов`язки, бути вислуханим, надати заперечення, своєчасно здійснити захист своїх порушених прав, пред`явити факти й наводити аргументи та докази, які могли бути враховані ГУ Держпраці в Одеській області, є достатньою підставою для скасування постанови про накладення штрафу уповноваженими особами №ОД124/1577/НД/АВ/СПТД-ФС від 25.02.2019р., як такої, що не відповідає п.9 ч.2 ст.2 КАС України.  Спірне рішення про накладення штрафу прийнято відповідачем без урахування права особи на участь у процесі його прийняття.
А відтак, суд першої інстанції дійшов правильного висновку про незаконність постанови про накладення штрафу уповноваженими особами №ОД124/1577/НД/АВ/СПТД-ФС від 25.02.2019р., та, у зв`язку з цим, про наявність підстав для її скасування.
Доводи апеляційної скарги Головного управління Держпраці в Одеській області висновків суду першої інстанції про задоволення позову ФОП ОСОБА_1 не спростовують, а тому підстав для задоволення апеляційної скарги відповідача та скасування рішення суду першої інстанції від 06.12.2019р. колегія суддів не вбачає. 
На підставі ст.316 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду - без змін.
З огляду на залишення рішення суду першої інстанції без змін, відповідно до приписів статті 139 КАС України, підстави для розподілу судових витрат відсутні.
Керуючись ст.ст. 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А :
Апеляційну скаргу Головного управління Держпраці в Одеській області залишити без задоволення.
Рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 06 грудня 2019 року залишити без змін.
Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття, та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом 30 днів з дня складення повного тексту судового рішення.
                                                      Повний текст судового рішення виготовлений 17 березня 2020 року.

Головуючий суддя:                                                                                             О.В. Лук`янчук   

Суддя:                                                                                                                  А.І. Бітов

Суддя:                                                                                                                           І.Г. Ступакова