Ухвала
 
23 березня 2020 року
м. Київ 
 
справа № 565/495/18
провадження № 61-1539св19
 
Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Крата В. І. (суддя-доповідач), Дундар І. О., Краснощокова Є. В.,
 
учасники справи:
позивач - ОСОБА_1 , 
відповідач - ОСОБА_2 , 
 
розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи касаційну скаргу ОСОБА_1 , яка підписана представником ОСОБА_3 , на постанову Рівненського апеляційного суду від 04 грудня 2018 року в складі колегії суддів: Ковальчук Н. М., Хилевича С. В., Бондаренко Н. В.,
 
ІСТОРІЯ СПРАВИ
Короткий зміст позовних вимог
 
У березні 2018 року ОСОБА_1 звернулася з позовом до ОСОБА_2 про визнання права на 1/2 частину квартири.
 
Короткий зміст рішення суду першої інстанції
 
Рішенням Кузнецовського міського суду Рівненської області в складі судді: Ковтуновича М. І., від 04 червня 2018 року позов задоволено ОСОБА_1 повністю. 
 
Визнано за ОСОБА_1 право на Ѕ частку у праві спільної сумісної власності на квартиру АДРЕСА_1 . Вирішено питання про розподіл судових витрат. 
 
Короткий зміст постанови суду апеляційної інстанції
 
Постановою Рівненського апеляційного суду від 04 грудня 2018 року апеляційну скаргу ОСОБА_2 задоволено частково. Рішення Кузнецовського міського суду Рівненської області від 04 червня 2018 року скасовано. Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на 1/2 частину квартири задоволено частково. 
 
Визнано право власності ОСОБА_1 на 1/20 частину квартиру АДРЕСА_1 . В задоволенні іншої частини  позовних вимог відмовлено. Вирішено питання про розподіл судових витрат.
 
Аргументи учасників справи
 
У січні 2019 року ОСОБА_1 засобами поштового зв`язку подала касаційну скаргу, яка підписана представником ОСОБА_3 , в якій просила повністю скасувати оскаржену постанову апеляційного суду та рішення суду першої інстанції залишити без змін. При цьому посилалася на те, що апеляційний суд неправильно застосував норми матеріального права та порушив норми процесуального права.
 
У касаційній скарзі міститься клопотання про повідомлення про дату та час розгляду касаційної скарги в суді та виклик позивача та/або її представника для участі в судовому засіданні.
 
У березні 2019 року ОСОБА_2 через представника ОСОБА_4 подав відзив на касаційну скаргу, в якому просить касаційну скаргу залишити без задоволення, а оскаржену постанову залишити в силі. Відзив мотивований безпідставністю та необґрунтованістю доводів касаційної скарги. 
 
У відзиві міститься клопотання про виклик представника відповідача для надання пояснень у справі.
 
Рух справи
 
Ухвалою Верховного Суду від 30 січня 2019 року відкрито касаційне провадження у справі. 
 
У пункті 2 розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ» від 15 січня 2020 року № 460-IX, який набрав чинності 08 лютого 2020 року, встановлено, що касаційні скарги на судові рішення, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цим Законом, розглядаються в порядку, що діяв до набрання чинності цим Законом.
 
Європейський суд з прав людини вказав, що процедура допуску скарг до розгляду та провадження виключно з питань права, на відміну від того, що стосується питань фактів, може відповідати вимогам статті 6 Конвенції, навіть якщо скаржнику не була надана можливість бути особисто заслуханим апеляційним чи касаційним судом, за умови, якщо відкрите судове засідання проводилось у суді першої інстанції і якщо суди вищої інстанції не мали встановлювати факти справи, а тільки тлумачити відповідні юридичні норми (ZHUK v. UKRAINE, № 45783/05, § 32, ЄСПЛ, від 21 жовтня 2010 року).
 
Згідно частини першої статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу. У разі необхідності учасники справи можуть бути викликані для надання пояснень у справі.
 
У частині тринадцятій статті 7 ЦПК України передбачено, що розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи.
 
Тлумачення вказаних норм свідчить, що виклик учасників справи для надання пояснень у справі вирішується Верховним Судом з урахуванням встановленої необхідності таких пояснень. Оскільки Верховним Судом не приймалось рішення про виклик осіб, які беруть участь у справі, для надання пояснень, і така необхідність відсутня, а тому в задоволенні клопотань слід відмовити.
 
Відповідно до частини другої статті 389 ЦПК України (в редакції, чинній станом на 07 лютого 2020 року) підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.
 
Заслухавши доповідь судді-доповідача про проведення підготовчих дій та обставини, необхідні для ухвалення судового рішення судом касаційної інстанції, колегія суддів встановила відсутність підстав, передбачених частинами третьою, четвертою статті 401 ЦПК України. Тому колегія суддів, з урахуванням категорії та складності справи, призначає справу до судового розгляду в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи у складі колегії з п`яти суддів.
 
Керуючись статтями 7, 33, 34, 260, 400 (в редакції, чинній станом на 07 лютого 2020 року), 401, 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду,
 
УХВАЛИВ:
 
Відмовити у задоволенні клопотанняОСОБА_1 , яке підписано представником ОСОБА_3 , про повідомлення про дату та час розгляду касаційної скарги в суді та виклик позивача та/або її представника для участі в судовому засіданні.
 
Відмовити у задоволенні клопотанняОСОБА_2 , яке підписано представником ОСОБА_4 , про виклик представника відповідача для надання пояснень у справі.
 
Справу № 565/495/18 призначити до судового розгляду в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи у складі колегії з п`яти суддів.
 
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.
 
Судді:                                                                                              В. І. Крат
 
І. О. Дундар
 
Є. В. Краснощоков