УХВАЛА

23 червня 2020 року 
Київ
справа №460/1149/19
адміністративне провадження №К/9901/14151/20

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: 
судді-доповідача - Єресько Л.О.,
суддів: Загороднюка А.Г.,  Соколова В.М., 
перевіривши касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Рівненського окружного адміністративного суду від 07 листопада 2019 року та постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду від 06 травня 2020 року у справі № 460/1149/19 за позовом ОСОБА_1 до Рівненського обласного центру медико-соціальної експертизи, Костопільської міжрайонної медико-соціальної експертної комісії Рівненського обласного центру медико-соціальної експертизи про визнання протиправною відмову та зобов`язання вчинення певних дій, 

УСТАНОВИВ:
У травні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до Рівненського окружного адміністративного суду із позовом до Рівненського обласного центру медико-соціальної експертизи, Костопільської міжрайонної медико-соціальної експертної комісії Рівненського обласного центру медико-соціальної експертизи, де просив:
визнати протиправною (не законною) відмову відповідачів, внести зміни до пункту 6 та пункту 11 Довідки про результати визначення ступеня стійкої втрати професійної працездатності у відсотках, потреби у наданні медичної та соціальної допомоги, серії АБ № 0031280 від 04 лютого 2019 року та Виписки з акта огляду МСЕК;
зобов`язати Костопільську міжрайонну медико-соціальну експертну комісію Рівненського обласного центру медико-соціальної експертизи внести зміни до Виписки з акта огляду МСЕК про результати визначення ступеня втрати професійної працездатності у відсотках, потреби у наданні медичної та соціальної допомоги, серії АБ № 0031280 від 04 лютого 2019 року та Довідки про результати визначення ступеня втрати професійної працездатності у відсотках, потреби у наданні медичної та соціальної допомоги, серії АБ № 0031280 від 04 лютого 2019 року у пункті 6 вказати, огляд повторний. У пункті 7 вказати 60 % з 01 грудня 2018 року, внести відомості до пункту 9 про потребу у наданні соціальної допомоги для завершення навчання у Вищому навчальному закладі за фахом юрист; внести змін до пункту 2, та пункту 4. індивідуальної програми реабілітації ОСОБА_1 про потребу в навчанні та професійній реабілітації; внести зміни до Акта № 31/7 огляду МСЕК ОСОБА_1 , 28 січня 2019 року у пункті 14. вказати, огляд повторний, у пункті 30.2. вказати потребує соціальної допомоги для завершення навчання у Вищому навчальному закладі за фахом юрист, у пункті 31.1. вказати 60 % повторно з 01 грудня 2018 року по 01 лютого 2020 року, видалити всю інформацію, що вказана в пункті 31.2.
Рішенням Рівненського окружного адміністративного суду від 07 листопада 2019 року, залишеним без змін постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 06 травня 2020 року, позов задоволено частково. Визнано протиправними та скасовано рішення Рівненського обласного центру медико-соціальної експертизи, викладені у листах від 08 лютого 2019 року № 126/01-12/19 та від 14 лютого 2019 року № 136/01-12/19. Зобов`язано Рівненський обласний центр медико-соціальної експертизи повторно розглянути заяви ОСОБА_1 від 06 лютого 2019 року та від 08 лютого 2019 року. В іншій частині позовних вимог відмовлено.
Не погоджуючись із зазначеними судовими рішеннями судів попередніх інстанцій ОСОБА_1 звернувся до Верховного Суду із указаною касаційною скаргою.
За правилами частини першої статті 334 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) за відсутності підстав для залишення касаційної скарги без руху, повернення касаційної скарги чи відмови у відкритті касаційного провадження суд касаційної інстанції постановляє ухвалу про відкриття касаційного провадження у справі.
Відповідно до частини 2 статті 332 КАС України до касаційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 330 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.
Положенням частини 4 статті 330 КАС України передбачено, що до касаційної скарги додаються документ про сплату судового збору. Позивачем не додано вказаний документ до касаційної скарги. 
Відповідно до частин 1, 2 статті 132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.
Водночас зі скаргою скаржником заявлено клопотання про звільнення від сплати судового збору.
До касаційної скарги скаржником додано довідку Головного управління Пенсійного Фонду України в Рівненській області від 08.02.2019, згідно якої дохід ОСОБА_1 від отриманої пенсії, становить з листопада 2017 року по листопад 2018 року 18779,20 грн. Крім того, скаржником додано копію посвідчення серії НОМЕР_1 про встановлення ІІІ групи інвалідності по зору та копію довідки МСЕК серії АВ № 0955764.
За приписами частини 1 статті 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.
Згідно з частиною 1 статті 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.
Частиною другою цієї ж статті закріплено, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.
Аналіз вказаної норми дає підстави зробити висновок про те, що визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.
Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно з частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.
Статтею 129 Конституції України передбачено, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.
Разом з тим, скаржник не надав до суду доказів на підтвердження обставин того, що станом на момент звернення до суду його майновий стан у 2020 році об`єктивно перешкоджає сплатити судовий збір. Так, ОСОБА_1 не вказано про наявність або відсутність джерел доходів у 2019 році. Довідки органу доходів і зборів Державної фіскальної служби України про отриманий дохід в 2019 році, тощо скаржник не надав.
Враховуючи викладене, Верховний Суд позбавлений можливості вирішити клопотання скаржника про звільнення від сплати судового збору. 
Відповідно до підпункту 3 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до адміністративного суду касаційної скарги на рішення суду встановлена на рівні 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.
Зі скарги та доданих до неї матеріалів слідує, що позивач у цій справі є фізичною особою, звернувся до суду в 2019 році та заявив 2 позовні вимоги немайнового характеру.
Згідно з підпунктом 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» у редакції, яка була чинна на час звернення позивача до суду, ставка судового збору за подання до адміністративного суду позову немайнового характеру на рівні 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Згідно зі статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2019 рік" станом на 1 січня 2019 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 1921,00 гривень.
Таким чином, ставка судового збору, що підлягає сплаті за звернення з цією касаційною скаргою, складає 3073,60 гривень (200% від (1921,00 грн*0,4)*2)).
За таких обставин, відповідно до правил статей 169, 332 КАС України касаційна скарга підлягає залишенню без руху з установленням скаржнику строку для усунення її недоліків шляхом надання до суду касаційної інстанції доказів сплати судового збору або докази незадовільного майнового стану, а саме: довідки органу доходів і зборів Державної фіскальної служби України про отриманий дохід за 2019 рік та довідки органів пенсійного фонду щодо отриманого доходу від виплати пенсії за 2019 рік.
2 квітня 2020 року набрав чинності Закон України від 30.03.2020 № 540-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)», яким внесено зміни, зокрема, до Кодексу адміністративного судочинства України. Розділ VI "Прикінцеві положення" КАС України доповнено пунктом 3, відповідно до абзацу другого якого строк, який встановлює суд у своєму рішенні, не може бути меншим, ніж строк дії карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).
На підставі викладеного, керуючись статтею 169, частиною 4 статті 330, статті 332 Кодексу адміністративного судочинства України,

УХВАЛИВ:
Касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Рівненського окружного адміністративного суду від 07 листопада 2019 року та постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду від 06 травня 2020 року у справі № 460/1149/19 за позовом ОСОБА_1 до Рівненського обласного центру медико-соціальної експертизи, Костопільської міжрайонної медико-соціальної експертної комісії Рівненського обласного центру медико-соціальної експертизи про визнання протиправною відмову та зобов`язання вчинення певних дій - залишити без руху.
Надати скаржнику строк у десять днів з дня закінчення строку дії карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19) для усунення недоліків касаційної скарги, зазначених у мотивувальній частині ухвали.
Недоліки необхідно усунути шляхом подання до Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду:
1) оригіналу документу про сплату судового збору у розмірі 4610,40 гривень (отримувач коштів УК у Печерському районі/Печерський район/22030102, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38004897, банк отримувача Казначейство України (ЕАП), номер рахунку отримувача (стандарт IBAN) - UA288999980313151207000026007, код банку отримувача (МФО) 899998, код класифікації доходу бюджету 22030102 "Судовий збір" (Верховний Суд, 055), символ звітності банку 207).
2) або докази незадовільного майнового стану, а саме: довідки органу доходів і зборів Державної фіскальної служби України про отриманий дохід за 2019 рік та довідки органів пенсійного фонду щодо отриманого доходу від виплати пенсії за 2019 рік.
Роз`яснити скаржнику, що у разі невиконання вимог цієї ухвали в установлений судом строк касаційна скарга буде повернута.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

...........................

...........................

...........................

Л.О. Єресько
А.Г. Загороднюк 
 В.М. Соколов 
Судді Верховного Суду