ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 травня 2020 року	Львів	Справа № 1.380.2019.004162 пров. № А/857/2293/20	
Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі:
судді-доповідача                                                                 Шинкар Т.І.,
суддів                                                                                   Пліша М.А.,
                                                                                             Ільчишин Н.В.,
секретаря судового засідання                                            Максим Х.Б., 
розглянувши у судовому засіданні в м.Львові апеляційну скаргу Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м.Львові на рішення Львівського окружного адміністративного суду (головуючий суддя Кузан Р.І.), ухвалене у відкритому судовому засіданні в м.Львові о 15 год. 54 хв. 25 листопада 2019 року, повне судове рішення складено 05 грудня 2019 року, у справі №1.380.2019.004162 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «АДЕОН» до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м.Львові про визнання протиправними і скасування постанови та приписів,

В С Т А Н О В И В:

14.08.2019 Товариство з обмеженою відповідальністю «Адеон» (далі – Товариство) звернулося в суду з позовом до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м.Львові (далі - Інспекція), просило: - визнати протиправним та скасувати постанову №0006-вих-2648/53 від 01.08.2019 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, передбаченого абз.2 п.3 ч.2 ст.2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» в розмірі 742 590,00 грн.; - визнати протиправним та скасувати припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 19.07.2019; - визнати протиправним та скасувати припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 19.07.2019.
Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 25 листопада 2019 року позов задоволено.
Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що для притягнення до відповідальності за ведення будівництва без відповідного дозволу необхідно встановити конкретного суб`єкта містобудування, що веде такі будівельні роботи, при цьому, доказами при розгляді справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності можуть бути не лише протокол, але і будь-які інші фактичні дані, що підтверджують або спростовують наявність такого правопорушення. Суд першої інстанції врахував, що Товариство листом від 30.07.2019 повідомляло Інспекцію ДАБК у м.Львові про те, що не має відношення до будівництва за адресою: АДРЕСА_1 .Львів, АДРЕСА_2 , однак ця обставина відповідачем при прийнятті оскаржуваної постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності врахована не була. Суд першої інстанції вказав, що на момент здійснення перевірки ТОВ «АДЕОН» був лише орендарем окремих приміщень за адресою: АДРЕСА_1 .Львів, вул АДРЕСА_3 Наукова АДРЕСА_4 7, які передані йому в строкове платне користування, власником цих приміщень було ПП «ВІ-ДІ».
Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю у м.Львові подала апеляційну скаргу, просить скасувати рішення Львівського окружного адміністративного суду від 25 листопада 2019 року та ухвалити нове, яким в задоволені позову відмовити. Апеляційну скаргу мотивовано тим, що директор Товариства відмовився від підпису та отримання одного примірника акта позапланової перевірки, про що зроблено відповідний запис в самому акті. Скаржник вказує, що так само директор Товариства відмовився від писання та отримання примірників приписів та протоколу, своє право на викладення пояснень не реалізував. Зазначає, що під час проведення перевірки директор Товариства не заперечував причетності Товариства до проведення будівельних робіт за адресою м.Львів, вул.Наукова, 7. Звертає увагу, що в матеріалах справи наявна фотофіксація присутності директора Товариства під час перевірки. 
Товариство подало відзив на апеляційну скаргу, вказавши, що матеріали справи не містять доказів здійснення Товариством самочинного будівництва, у відповідача не було правових підстав для призначення та проведення перевірки саме Товариства, що враховано судом першої інстанції.
Представник скаржника 18.05.2020 в судове засідання не з`явився, подав клопотання про відкладення розгляду справи, у задоволенні якого суд апеляційної інстанції відмовив, враховуючи необхідність дотримання принципу розумності строків розгляду справи судом, можливість розглянути справу за наявними у справі матеріалами, на підставі наявних у ній доказів.
Згідно з ст.242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.
Суд апеляційної інстанції, переглядаючи справу за наявними у ній доказами та перевіряючи законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції, в межах доводів та вимог апеляційної скарги, дослідивши докази, що стосуються фактів, на які посилаються учасники справи, приходить до переконання, що оскаржуване рішення суду першої інстанції вимогам статті 242 КАС України відповідає.
З матеріалів справи судом першої інстанції встановлено, що Товариство з обмеженою відповідальністю «АДЕОН» зареєстроване як юридична особа 21.03.2018, місцезнаходження: вул. Наукова, 7, м.Львів.
Наказом Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м.Львові від 18.07.2019 №376-П відповідно до статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», статті 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», пункту 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553, на підставі звернення ЛКП «Сокільницьке» від 17.07.2019 №337, наказано провести позапланову перевірку об`єкта будівництва на АДРЕСА_5 .Наукова, 7, АДРЕСА_6 . Предмет перевірки: дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
На підставі зазначеного наказу видано Направлення для проведення позапланового заходу від 18.07.2019, строк дії якого з 18.07.2019 по 19.07.2019.
За результатами проведеної перевірки складено акт від 19.07.2019 №376-пп згідно з яким замовником будівництва по АДРЕСА_5 .Наукова, 7, м.Львів, є ТОВ «Адеон», перевірку проведено в присутності директора Товариства. Перевіркою встановлено порушення п.3 ч.1 ст.34, ч.1 ст.37 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п.5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 №466 – на земельній ділянці, прилеглій до нежитлового приміщення по АДРЕСА_5 .Науковій, 7, у м.Львові ТОВ «Адеон» проводяться будівельні роботи без дозвільних документів, які дають право на виконання будівельних робіт. На час проведення перевірки влаштовано стрічковий фундамент прямокутної форми, розміром 20мх25м, глибиною 1,20м, який примикає до існуючого нежитлового приміщення на АДРЕСА_2 , у м.Львові, підготовлено конструкції для влаштування стовпчастих фундаментів. Згідно з відомостями з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно інформація щодо права власності або користування земельною ділянкою, на якій проводяться будівельні роботи відсутня. Згідно з ДСТУ Н Б В.1.2-16:2013 зазначений об`єкт будівництва належить до класу наслідків (відповідальності) СС2. Проведено фотофіксацію.
19.07.2019 складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності стосовно ТОВ «Адеон», відповідно до якого за результатами позапланової перевірки, проведеної на об`єкті будівництва по АДРЕСА_7 Науковій, 7, у м.Львові встановлено, що на земельній ділянці, прилеглій до нежитлового приміщення на АДРЕСА_5 .Науковій, 7, у м.Львові, ТОВ «Адеон» проводяться будівельні роботи без дозвільних документів, які дають право на виконання будівельних робіт, що є порушенням п.3 ч.1 ст.34, ч.1 ст.37 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п.5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 №466. Відповідальність за встановлені правопорушення передбачена абз.2 п.3 ч.2 ст.2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності». Розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності призначено на 15 год. 00 хв. 01.08.2019. 
19.07.2019 провідним спеціалістом відділу інспекційної роботи інспекції ДАБК у м.Львові видано ТОВ «Адеон» припис про зупинення виконання будівельних робіт на земельній ділянці, прилеглій до нежитлового приміщення на АДРЕСА_2 , у АДРЕСА_1 . АДРЕСА_6 до усунення виявлених порушень. Про виконання припису повідомити до 01.08.2019. 
Також, 19.07.2019 провідним спеціалістом відділу інспекційної роботи інспекції ДАБК у м.Львові видано ТОВ «Адеон» припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, яким вимагалось в 60-ти денний термін з дня отримання такого усунути встановленні позаплановою перевіркою порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.
01.08.2019 начальником інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м.Львові винесено постанову №0006-вих-2648/53 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, якою ТОВ «Адеон» визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абз.2 п.3 ч.2 ст.2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у сумі 742590 грн.
Вважаючи зазначені постанову та приписи протиправними, Товариство звернулось із позовом до суду.
Перевіряючи законність та обґрунтованість оскаржуваного рішення суду першої інстанції, суд апеляційної інстанції виходить з наступного.
Враховуючи вимоги частини 2 статті 19 Конституції України та частини 2 статті 2 КАС України, законодавцем визначено критерії для оцінювання рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, які одночасно є принципами адміністративної процедури, що вироблені у практиці європейських країн.
Наведена норма означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.
Правові та організаційні основи містобудівної діяльності встановлені Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 № 3038-VI, в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин, (далі – Закон № 3038-VI) відповідно до статті 41 якого державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.
Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.
Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.
Аналогічні положення закріплено пунктами 7, 9 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 у відповідній редакції (далі – Порядок №553), чинним на час проведення позапланової перевірки, якими також встановлено обов`язок посадової особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення позапланової перевірки пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.
З матеріалів справи судом першої інстанції встановлено, що 17.07.2019 ЛКП «Сокільницьке» скеровано лист Начальнику інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м.Львові з проханням провести перевірку ведення будівельних робіт за адресою АДРЕСА_1 .Львів, вул АДРЕСА_3 Наукова АДРЕСА_4 7, в якому відсутня інформації щодо суб`єкта, який здійснює відповідні будівельні роботи.
На підставі вказаного звернення видано Наказ від 18.07.2019 №376-П «Про проведення позапланової перевірки» та направлення для проведення позапланового заходу від 18.07.2019 №376-пп, в якому як суб`єктами містобудування щодо яких здійснюється позаплановий захід зазначені ПП «ВІ-ДІ» та ТОВ «Адеон». 
Підписи керівників вказаних суб`єктів господарювання про ознайомлення та отримання копій відповідного направлення, дату такого відсутні.
Частиною 3 статті 41 Закону № 3038-VI встановлено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема: складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт; проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, стандартів і правил.
Відповідно до частини 1 статті 41 № 3038-VI та пункту 11 Порядку №553 підготовчі та будівельні роботи, які не відповідають вимогам законодавства, будівельним нормам, стандартам і правилам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без набуття права на їх виконання, підлягають зупиненню до усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності.
За результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком (пункт 16 Порядку №553).
Згідно з пунктом 18 Порядку №553 керівникові кожного суб`єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки, або його уповноваженій особі надається по одному примірнику такого акта. Один примірник акта перевірки залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю. Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки.
Завірена належним чином копія акта, складеного посадовими особами органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами проведеної на об`єкті будівництва перевірки, щодо невиконання приписів, виданих органом державного архітектурно-будівельного контролю генеральному підряднику (підряднику), стосовно порушень вимог нормативно-правових актів, будівельних норм та нормативних документів у сфері містобудівної діяльності, затверджених проектних рішень під час будівництва об`єктів та/або зупинення підготовчих та будівельних робіт надсилається до апарату Держархбудінспекції як органу ліцензування для прийняття відповідного рішення. 
Відповідно до пункту 21 Порядку №553 якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.
У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.
У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.
В акті від 19.07.2019 №376-пп зазначено, що ТОВ «Адеон» є замовником будівництва об`єкту за адресою вул. Наукова, 7, м.Львів, перевірку проведено за участі директора ТОВ «Адеон» Павлючика В.М., який відмовився від заповнення, підписання та отримання примірника акта.
В свою чергу Товариство заперечує присутність уповноважених осіб під час проведення такої, а з долучених до матеріалів справи фототаблиць здійснення перевірки в присутності представника Товариства встановити не можливо.
Відповідно до пункту 17 Порядку №553 у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).
У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.
Пунктом 19 Порядку №553 припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.
Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.
У приписі про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 19.07.2019 та приписі про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 19.07.2019 зазначено, що такі директор ТОВ «Адеон» Павлючик В.М. від отримання примірнику таких відмовився.
Як зазначено позивачем вказані документи отримані супровідним листом Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м.Львові від 22.07.2019 вих.№0006-вих.-2495.
Згідно з пунктом 22 Порядку №553 постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб`єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб`єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, чи через електронний кабінет, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в органі державного архітектурно-будівельного контролю, який наклав штраф.
Відповідальність юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців (суб`єктів містобудування) за правопорушення у сфері містобудівної діяльності встановлено Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» від 14.10.1994 № 208/94-ВР (далі – Закон № 208/94-ВР) відповідно до абзацу 2 пункту 3 частини 2 статті 2 якого суб`єкти містобудування, які є замовниками будівництва об`єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за виконання будівельних робіт без отримання дозволу на їх виконання на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми наслідками (СС2), - у розмірі трьохсот сімдесяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.
Згідно з частиною 1 статті 37 Закону № 3038-VI право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах будівництва, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля згідно із Законом України «Про оцінку впливу на довкілля», підключення об`єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після отримання дозволу на виконання будівельних робіт.
Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 34 Закону № 3038-VI замовник має право виконувати будівельні роботи після видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля згідно із Законом України «Про оцінку впливу на довкілля».
Відповідно до положень статті 32 Закону № 3038-VI клас наслідків (відповідальності) будівель і споруд (далі - клас наслідків) - це характеристика рівня можливої небезпеки для здоров`я і життя людей, які постійно або періодично перебуватимуть на об`єкті або які знаходитимуться зовні такого об`єкта, матеріальних збитків чи соціальних втрат, пов`язаних із припиненням експлуатації або з втратою цілісності об`єкта. Клас наслідків визначається відповідно до вимог будівельних норм, стандартів, нормативних документів і правил, затверджених згідно із законодавством. Клас наслідків визначається для кожного об`єкта - будинку, будівлі, споруди будь-якого призначення, їхніх частин, лінійних об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури, у тому числі тих, що належать до складу комплексу (будови).
Під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю на об`єктах самочинного будівництва клас наслідків таких об`єктів визначається самостійно відповідними органами державного архітектурно-будівельного контролю або із залученням експертної організації чи експерта, який має відповідний кваліфікаційний сертифікат.
Згідно з визначенням, наведеним у пункті 4 частини 1 статті 1 Закону № 3038-VI, під замовником слід розуміти фізичну або юридичну особу, яка має намір щодо забудови території (однієї чи декількох земельних ділянок) і подала в установленому законодавством порядку відповідну заяву.
Отже, зміст наведених норм права дозволяє дійти висновку, що замовник, який не отримав у встановленому законом порядку від органу державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт несе відповідальність у вигляді накладення штрафу у розмірі трьохсот сімдесяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.
Згідно з частиною 1 статті 1 Закон № 208/94-ВР правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб`єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами. 
Відповідно до абзацу 1 пункту 3 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України №244 від 06.04.1995 № 244, (далі – Порядок №244) штрафи накладаються на суб`єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців (далі - суб`єкти містобудування) за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.
Пунктом 21 Порядку №244 встановлено, що посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, під час розгляду справи зобов`язана з`ясувати, чи було вчинено правопорушення у сфері містобудівної діяльності, чи винний відповідний суб`єкт містобудування в його вчиненні, чи підлягає він притягненню до відповідальності, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Правова позиція стосовно того, що до відповідальності за порушення у сфері містобудування можливо лише виключно суб`єктів містобудування, а також що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється виключно щодо суб`єктів містобудування міститься, зокрема, у постановах Верховного Суду від 12 вересня 2018 року у справі №804/2419/16, від 23 листопада 2018 року у справі №804/1844/16, від 24 вересня 2019 року у справі №750/8014/16-а, від 30 вересня 2019 року у справі №465/6000/16-а.
Згідно з змістом акта №376-пп від 19.07.2019 дозвіл на виконання будівельних робіт на об`єкті будівництва за адресою: АДРЕСА_7 Наукова, АДРЕСА_2 , м.Львів відповідачем не видавався.
У позовній заяві та відзиві на апеляційну скаргу Товариства зазначає, що не є власником приміщень та земельної ділянки за адресою, АДРЕСА_6 .
Відповідно до договору оренди від 12.04.2018, укладеного між ПП «ВІ-ДІ» (Орендодавець) та ТОВ «Адеон» (Орендар) ПП «ВІ-ДІ» передало в строкове платне користування (оренду) ТОВ «Адеон» приміщення загальною площею 2380,2 кв.м, що знаходиться за адресою м.Львів, вул.Наукова, буд.7 та обладнання, перелік якого вказаний в Додатку до договору (без земельної ділянки). Орендар використовує об`єкт оренди у своїй господарській діяльності як розважальний центр.
На момент здійснення перевірки ТОВ «АДЕОН» було лише орендарем окремих приміщень за адресою: м.Львів, вул.Наукова, 7, які передані в строкове платне користування та власником яких було ПП «ВІ-ДІ», що відповідачем належними та достатніми доказами не спростовано.
Вказані обставини повідомленні Товариством відповідачу листом від 30.07.2019, в якому також зазначено, що Товариство не було повідомлено про проведення перевірки, уповноважені особи не були присутніми під час проведення такої, надати пояснення можливості не мали. Повідомлено, що за вказаною адресою здійснюють діяльність 32 суб`єкти господарювання.
Вказані обставини відповідачем при прийнятті оскаржуваної постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності не враховані, докази на спростування таких ні суду першої, ні апеляційної інстанцій не надані.
Наявність складу правопорушення в діях ТОВ «Адеон» відповідач доводить лише протоколом про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 19.07.2019 та актом №376-пп від 19.07.2019.
Водночас, відповідно до пункту 19 Порядку №244 доказами у справі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності є будь-які фактичні дані, на підставі яких встановлюється наявність чи відсутність правопорушення, винність відповідного суб`єкта містобудування в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Зазначені дані встановлюються на підставі протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, у разі потреби – на підставі пояснень суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, свідків, а також інших документів.
Як зазначено в судовому засіданні суду першої інстанції Шостаком О ОСОБА_1 В.  повноваженим представником відповідача, у період з 18.07.2019 по 19.07.2019 ним здійснено перевірку об`єкта будівництва на вул.Наукова 7 у м.Львові. На місті проведення перевірки, ним виявлено двох чоловіків, які здійснювали будівельні роботи. Оскільки директором ТОВ «АДЕОН» надано вимогу таким працівникам про припинення вказаних будівельних робіт на об`єкті який перевірявся,  зроблено висновок, що будівельні роботи ведуться саме Товариством. Заходи щодо встановлення осіб, які вели будівельні роботи, та отримання від них пояснень про замовника будівництва він не вживав.
Водночас, незважаючи на те, що направлення для проведення позапланового заходу від 18.07.2019 №376-пп на об`єкті будівництва по вул.Наукова 7 у м.Львові, видано відповідачем відносно двох суб`єктів господарювання, представниками сторін не заперечується, що таку проведено лише щодо ТОВ «АДЕОН». 
Крім того, згідно з долученою до матеріалів справи інформаційною довідкою з Єдиного державного реєстру юридичних осіб за вказаною адресою зареєстровані та здійснюють діяльність 32 суб`єкти господарювання.
Згідно з частиною 2 статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Відповідно до частини 1 статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
В адміністративному процесі, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень тягар доказування правомірності своїх рішень, дій чи бездіяльності покладається на відповідача - суб`єкта владних повноважень, який повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, що можуть бути використані як докази у справі.
Оскільки визначальним принципом здійснення правосуддя в адміністративних справах є принцип офіційного з`ясування всіх обставин у справі, а тому суд під час розгляду справи повинен створювати необхідні умови для всебічного, повного й об`єктивного дослідження справи, однак не зобов`язаний підміняти собою учасників процесу, шукаючи докази виключно за власною ініціативою. Адміністративний суд має активно підтримувати перебіг провадження, досліджувати фактичні обставини справи в найбільш повному обсязі, тоді як відповідач - суб`єкт владних повноважень, повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, що можуть бути використані як докази у справі.
Водночас, з врахуванням конституційного принципу правової держави усі сумніви щодо доведеності вини особи слід тлумачити на її користь.
Враховуючи те, що відповідачем належними та допустимими доказами не підтверджено, що Товариство є замовником будівництва по АДРЕСА_5 .Наукова 7 у м. АДРЕСА_6 в розумінні Закон № 3038-VI, та провадить містобудівну діяльність, суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що постанова №0006-вих-2648/53 від 01.08.2019 про накладення на Товариство штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 19.07.2019 та припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 19.07.2019 не відповідають критеріям, визначеним статтею 2 КАС України, прийнята не на підставі та не у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, та необґрунтовано, тобто без урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії). 
Згідно з частиною 2 статті 6 КАС України та статтею 17 Закону України «Про виконання рішень і застосування практики Європейського Суду з прав людини» передбачено застосування судами Конвенції та практики ЄСПЛ як джерела права.
У пункті 58 Рішення Європейського суду з прав людини у справі «Серявін та інші проти України» від 10 лютого 2010 року Суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення. Хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень.
З огляду на викладене, надаючи правову оцінку аргументам сторін, враховуючи положення статті 316 КАС України, прецедентну практику ЄСПЛ, суд апеляційної інстанції приходить до переконання, що судом першої інстанції при вирішенні справи викладено мотиви протиправності винесення відповідачем оскаржуваних постанови №0006-вих-2648/53 від 01.08.2019, припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 19.07.2019 та припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 19.07.2019, на основі об`єктивної оцінки наданих сторонами доказів повно встановлено фактичні обставини справи, правильно застосовано норми матеріального права. Доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують, на законність судового рішення не впливають.
Керуючись статтями 230, 241, 243, 308, 310, 316, 321, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м.Львові залишити без задоволення, а рішення Львівського окружного адміністративного суду від 25 листопада 2019 року у справі №1.380.2019.004162 – без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків встановлених ч.5 ст.328 Кодексу адміністративного судочинства України. 

Суддя-доповідач	 	Т. І. Шинкар 	
судді	 	М. А. Пліш 	
 	 	Н. В. Ільчишин  	
Повне судове рішення оформлене суддею-доповідачем 21.05.2020 згідно з ч.3 ст.321 КАС України