ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 640/13281/19                                                          Суддя (судді) першої інстанції: Шулежко В.П.
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
14 травня 2020 року                                                                           м. Київ
          
Шостий апеляційний адміністративний суд у складі:
головуючого - судді                                                                         Ключковича В.Ю.,
суддів          Парінова А.Б.,                 
                                                                                                            Пилипенко О.Є.,          
розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 29 січня 2020 року (прийняте в порядку спрощеного позовного провадження, без повідомлення (виклику) сторін, суддя Шулежко В.П.) у справі за адміністративним позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Південьспецбуд» до Головного управління Державної податкової служби у місті Києві, третя особа: Головне управління Державної казначейської служби України у місті Києві про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язати вчинити дії, - 

В С Т А Н О В И В:
Товариство з обмеженою відповідальністю «Південьспецбуд» звернулося до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Головного управління Державної податкової служби у місті Києві, третя особа: Головне управління Державної казначейської служби України у місті Києві, у якому просило:
- визнати протиправною бездіяльність відповідача, яка полягала у невнесенні до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування даних щодо узгодженої суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість згідно податкової декларації з ПДВ за червень місяць 2016 року (реєстраційний №9271394293), заявленого товариством з обмеженою відповідальністю «Південьспецбуд» у розмірі 1 768  483,00 грн. та даних щодо узгодженої суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість згідно податкової декларації з податку на додану вартість за лютий місяць 2018 року (реєстраційний №9048824141), заявленого товариством з обмеженою відповідальністю «Південьспецбуд» у розмірі 591 882,00 грн.;
- зобов`язати відповідача внести до Реєстру заяв про повернення сум бюджетного відшкодування дані щодо узгодженої суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість згідно податкової декларації з ПДВ за червень місяць 2016 року (реєстраційний №9271394293), заявленого товариством з обмеженою відповідальністю «Південьспецбуд» у розмірі 1 768 483,00 грн. та дані щодо узгодженої суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість згідно податкової декларації з податку на додану вартість за лютий місяць 2018 року (реєстраційний №9048824141), заявленого товариством з обмеженою відповідальністю «Південьспецбуд» у розмірі 591 882,00 грн.
Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 29 січня 2020 року адміністративний позов задоволено повністю.
Не погоджуючись із вказаним рішенням, Головне управління Державної фіскальної служби у м. Києві подало апеляційну скаргу, з підстав порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, в якій просить скасувати рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 29.01.2020 та прийняти нове рішення, яким в задоволенні позовних вимог відмовити в повному обсязі.
В апеляційній скарзі Головне управління Державної фіскальної служби у м. Києві звертає увагу на спеціальний порядок, визначений Податковим кодексом України, щодо узгодження в Реєстрі заяв про повернення сум бюджетного відшкодування за результатами судового узгодження.
27.04.2020 від позивача до суду апеляційної інстанції надійшов відзив на апеляційну скаргу, у якому ТОВ «Південьспецбуд» просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін, оскільки таке є законним та обґрунтованим. 
У відповідності до ст. 308 КАС України справа переглядається колегією суддів в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Заслухавши суддю - доповідача, дослідивши матеріали справи, доводи апеляційної скарги та відзиву на неї, колегія суддів зазначає наступне.
Судом апеляційної інстанції встановлено, що ТОВ «Південьспецбуд» звернулось із заявою від 03.06.2019 вих. №03/06 до Головного управління ДФС у м. Києві про внесення до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування даних щодо узгодженої суми бюджетного відшкодування, вказуючи на те, що 19.02.2019 в адміністративній справі №826/16529/18 прийнято рішення, яким скасоване податкове повідомлення-рішення від 05.06.2018 №0028741404. На підставі вказаного податкового повідомлення-рішення ТОВ «Південьспецбуд» відмовлено у бюджетному відшкодуванні податку на додану вартість на рахунок платника у банку за червень 2016 року на суму 1 733 793 грн., за лютий 2018 року на суму 563 277 грн.
Листом від 19.06.2019 №115981/10/26-15-14-04-01-15 Головне управління ДФС у м. Києві, посилаючись на положення пункту 200.15 статті 200 Податкового кодексу України, зазначило, що оскільки для ухвалення остаточного рішення по справі № 826/16529/18 ГУ ДФС у м. Києві звернулось повторно до Шостого апеляційного адміністративного суду, то станом на дату надання відповіді відсутні правові підстави для узгодження в Реєстрі заяв про повернення суми бюджетного відшкодування.
Позивач, вважаючи протиправною бездіяльність відповідача щодо невнесення до Реєстру заяв про повернення сум бюджетного відшкодування даних щодо узгодженої суми бюджетного відшкодування, звернувся з даним позовом до суду.
Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції дійшов висновку, що контролюючий орган повинен був внести до Реєстру дані щодо узгодженої суми бюджетного відшкодування платника податку, для забезпечення доступу органу Казначейства для виконання, оскільки рішення Окружного адміністративного суду м. Києві від 19.02.2019 у справі №826/16528/18 набрало законної сили відповідно до положень частини другої статті 325 КАС України та станом на момент звернення товариства до податкового органу зазначена ним у заяві сума бюджетного відшкодування вважалась узгодженою.
Надаючи правову оцінку обставинам справи у взаємозв`язку з нормами законодавства, що регулюють спірні правовідносини, колегія суддів апеляційного суду виходить з наступного.
Частиною 2 статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює Податковий кодекс України від 02 грудня 2010 року № 2755-VI.
Відповідно до підпункту 14.1.8 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України бюджетне відшкодування - відшкодування від`ємного значення податку на додану вартість на підставі підтвердження правомірності сум бюджетного відшкодування податку на додану вартість за результатами перевірки платника.
Порядок визначення суми податку, що підлягає сплаті (перерахуванню) до Державного бюджету України або відшкодуванню з Державного бюджету України (бюджетному відшкодуванню), та строки проведення розрахунків визначені статтею 200 Податкового кодексу України.
Згідно пункту 200.7 статті 200 Податкового кодексу України, платник податку, який має право на отримання бюджетного відшкодування та прийняв рішення про повернення суми бюджетного відшкодування, подає відповідному контролюючому органу податкову декларацію та заяву про повернення суми бюджетного відшкодування, яка відображається у податковій декларації.
Відповідно до підпункту 200.7.1 пункту 201.7 статті 200 Податкового кодексу України формування Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування здійснюється на підставі баз даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує податкову і митну політику, та центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів.
До такого Реєстру вносяться такі дані: 1) найменування платника податку та його індивідуальний податковий номер; 2) дата подання заяви про повернення суми бюджетного відшкодування на рахунок платника у банку, поданої у складі податкової декларації або уточнюючого розрахунку (в разі їх подання); 3) сума податку, заявленого до бюджетного відшкодування, зазначена у кожній заяві, поданій у складі податкової декларації або уточнюючого розрахунку (в разі їх подання), у тому числі окремо, яка підлягає перерахуванню на рахунок платника податку у банку та/або в рахунок сплати грошових зобов`язань, та/або погашення податкового боргу такого платника податку з інших платежів, що сплачуються до державного бюджету; 4) сума податку, заявленого до бюджетного відшкодування, зменшена на суму податкового боргу; 5) реквізити поточного рахунка платника податку для перерахування бюджетного відшкодування; 6) реквізити бюджетних рахунків для перерахування у рахунок сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу такого платника податку з інших платежів, що сплачуються до державного бюджету; 7) реквізити бюджетного рахунка, з якого здійснюється бюджетне відшкодування податку; 8) дата початку та закінчення проведення перевірки даних, зазначених у податковій декларації або уточнюючому розрахунку (в разі їх подання), в складі яких подана заява про повернення суми бюджетного відшкодування, з обов`язковою відміткою щодо виду перевірки (камеральна, документальна); 9) сума податку, заявленого до бюджетного відшкодування, та дата поданої до контролюючого органу заяви в разі виникнення у платника податку необхідності змінити напрям узгодженого бюджетного відшкодування; 10) дата складення та вручення платнику податків акта перевірки; 11) дата та номер податкового повідомлення-рішення та сума бюджетного відшкодування за кожною заявою з урахуванням (у разі подання) уточнюючого розрахунку, неузгоджена контролюючим органом; 12) дата початку оскарження податкового повідомлення-рішення та сума бюджетного відшкодування, що оскаржується; 13) дата закінчення оскарження податкового повідомлення-рішення та сума бюджетного відшкодування, узгоджена за результатами оскарження; 14) сума узгодженого контролюючим органом бюджетного відшкодування за кожною заявою та дата її узгодження; 15) дата та сума повернення бюджетного відшкодування на рахунок платника у банку; 16) дата та сума зарахування (перерахування) в рахунок сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу такого платника податку з інших платежів, що сплачуються до державного бюджету.
Внесення даних до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування посадовими особами відповідних органів здійснюється з дотриманням вимог законів щодо електронного підпису та електронного документообігу.
Порядок ведення та форма Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування затверджуються Кабінетом Міністрів України.
Згідно з підпунктом 200.7.2 пункту 200.7 статті 200 Податкового кодексу України, заяви про повернення сум бюджетного відшкодування автоматично вносяться до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування протягом операційного дня їх отримання у хронологічному порядку їх надходження.
Повернення узгоджених сум бюджетного відшкодування здійснюється у хронологічному порядку відповідно до черговості внесення до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування.
Підпунктом «ґ» пункту 200.12 статті 200 Податкового кодексу України визначено, що зазначена у заяві сума бюджетного відшкодування вважається узгодженою в Реєстрі заяв про повернення суми бюджетного відшкодування з однієї із таких дат: з дня визнання протиправним та/або скасування податкового повідомлення-рішення.
У випадках, передбачених підпунктами «а», «г» і «ґ» цього пункту, інформація про узгодженість бюджетного відшкодування та його суму відображається в Реєстрі заяв про повернення суми бюджетного відшкодування контролюючим органом на наступний робочий день після виникнення такого випадку.
Узгоджена сума бюджетного відшкодування стає доступною органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, для виконання на наступний операційний день за днем її відображення в Реєстрі заяв про повернення суми бюджетного відшкодування та перераховується органом, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, у строки, передбачені пунктом 200.13 цієї статті, на поточний банківський рахунок платника податку в обслуговуючому банку та/або на бюджетні рахунки для перерахування у рахунок сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу такого платника податку з інших платежів, що сплачуються до Державного бюджету України.
Відповідно до пункту 200.13 статті 200 Податкового кодексу України на підставі даних Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування орган, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, після дня набуття статусу узгодженої суми бюджетного відшкодування перераховує таку суму з бюджетного рахунка на поточний банківський рахунок платника податку в обслуговуючому банку та/або на бюджетні рахунку для перерахування у рахунок сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу такого платника податку з інших платежів, що сплачуються до державного бюджету, протягом п`яти операційних днів.
Згідно з абзацом першим пункту 200.15 статті 200 Податкового кодексу України у разі коли за результатами перевірки сум податку, заявлених до відшкодування, платник податку розпочинає процедуру адміністративного або судового оскарження, контролюючий орган не пізніше наступного робочого дня після отримання відповідного повідомлення від платника або ухвали суду про порушення провадження у справі зобов`язаний внести відповідні дані до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування.
Абзацом другим пункту 200.15 статті 200 Податкового кодексу України передбачено, що після закінчення процедури адміністративного оскарження або набрання законної сили рішенням суду контролюючий орган на наступний робочий день після отримання відповідного рішення зобов`язаний внести до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування дані щодо узгодженої суми бюджетного відшкодування платника.
На виконання вимог підпункту 200.7.1 пункту 201.7 статті 200 Податкового кодексу України, постановою Кабінету Міністрів України від 25.01.2017 № 26 затверджено Порядок ведення Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість (далі - Порядок).
Відповідно до пункту 4 Порядку, орган ДФС вносить до Реєстру такі дані:
найменування платника податку на додану вартість (далі - платник податку) та його індивідуальний податковий номер;
дату подання заяви про повернення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість (далі - заява) на рахунок платника податку у банку, поданої у складі податкової декларації з податку на додану вартість (далі - податкова декларація) або уточнюючого розрахунку з податку на додану вартість (далі - уточнюючий розрахунок) (в разі їх подання);
дату надсилання платнику податку органом ДФС повідомлення про відмову у прийнятті податкової декларації або уточнюючого розрахунку (в разі їх подання);
суму податку, заявленого до бюджетного відшкодування, зазначену в кожній заяві, поданій у складі податкової декларації або уточнюючого розрахунку (в разі їх подання), у тому числі окремо, яка підлягає перерахуванню на рахунок платника податку у банку та/або в рахунок сплати грошових зобов`язань, та/або погашення податкового боргу такого платника податку з інших платежів, що сплачуються до державного бюджету;
суму податку, заявленого до бюджетного відшкодування, зменшену на суму податкового боргу;
реквізити поточного рахунка платника податку для перерахування бюджетного відшкодування;
реквізити бюджетних рахунків для перерахування бюджетного відшкодування у рахунок сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу такого платника податку з інших платежів, що сплачуються до державного бюджету;
реквізити бюджетного рахунка, з якого здійснюється бюджетне відшкодування;
дату початку та закінчення проведення перевірки даних податкової декларації або уточнюючого розрахунку (в разі їх подання), в складі яких подана заява, з обов`язковою відміткою щодо виду перевірки (камеральна, документальна);
суму податку, заявленого до бюджетного відшкодування, та дату поданої до органу ДФС заяви у разі виникнення у платника податку необхідності змінити напрям узгодженого бюджетного відшкодування;
дату складення та вручення платнику податку акта перевірки;
дату та номер податкового повідомлення-рішення та суму бюджетного відшкодування за кожною заявою з урахуванням уточнюючого розрахунку (у разі їх подання), не узгоджену органом ДФС;
дату початку оскарження податкового повідомлення-рішення та суму бюджетного відшкодування, що оскаржується;
дату закінчення оскарження податкового повідомлення-рішення та суму бюджетного відшкодування, узгоджену за результатами оскарження;
суму узгодженого органом ДФС бюджетного відшкодування за кожною заявою та дату її узгодження.
Відповідно до пункту 5 Порядку заяви виключаються з Реєстру, згідно з пунктом 48.7 статті 48, пунктом 49.11 статті 49 і пунктом 50.1 статті 50 Податкового кодексу України.
Заяви автоматично вносяться до Реєстру протягом операційного дня їх отримання у хронологічному порядку їх надходження.
Згідно з пунктом 6 Порядку інформація про узгодженість бюджетного відшкодування та його суму відображається в Реєстрі органом ДФС на наступний робочий день після виникнення такого випадку.
В силу пункту 12 Порядку узгоджена сума бюджетного відшкодування стає доступною органу Казначейства для виконання на наступний операційний день за днем її відображення в Реєстрі та перераховується органом Казначейства у строки, передбачені пунктом 200.13 статті 200 ПК України, на поточний банківський рахунок платника податку в обслуговуючому банку та/або на бюджетні рахунки для перерахування у рахунок сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу такого платника податку з інших платежів, що сплачуються до державного бюджету.
При цьому органу Казначейства стають доступними для виконання узгоджені суми бюджетного відшкодування, зазначені в Реєстрі, які підлягають поверненню.
Разом з тим, передумовою для отримання платником податків належної йому суми бюджетного відшкодування є відображення органом ДФС в Реєстрі інформації про її узгодження.
Як вбачається з матеріалів справи, TOB «Південьспецбуд» подано до Головного управління ДФС у м. Києві (Голосіївський район м. Києва) податкову декларацію з податку на додану вартість із заявленою сумою бюджетного відшкодування за червень 2016 року у сумі 1 768 483 грн. (декларація від 19.03.2018 № 9271394293) та податкову декларацію з податку на додану вартість із заявленою сумою бюджетного відшкодування за лютий 2018 року у сумі 591 882 грн. (декларація від 20.03.2018 № 9048824141).
Одночасно разом із зазначеними деклараціями позивачем подано заяви про повернення суми бюджетного відшкодування.
Головним управлінням ДФС у м. Києві відповідно до наказу від 16.04.2018 №6679, на підставі підпункту 78.1.8 пункту 78.1 статті 78 Податкового кодексу України проведено документальну перевірку достовірності нарахування сум бюджетного відшкодування податку на додану вартість на поточний рахунок платника податку за червень 2016 року (податкова декларація з податку на додану вартість від 19.03.2018 №9271394293), за лютий 2018 року (податкова декларація з податку на додану вартість від 20.03.2018 №9048824141), за результатами якої складено акт перевірки від 17.05.2018 №492/26-15-14-04-01-32041598.
Вказаною перевіркою не встановлено порушення TOB «Південьспецбуд» вимог Податкового кодексу України в частині достовірності нарахування суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість на поточний рахунок платника податку за червень 2016 року у розмірі 34 690,00 грн. та лютий 2018 року у розмірі 28 605,00 грн.
Водночас, контролюючим органом встановлено порушення TOB «Південьспецбуд» вимог пункту 200.4 статті 200 Податкового кодексу України, в результаті завищено суму бюджетного відшкодування податку на додану вартість на поточний рахунок платника податку за червень 2016 року на суму 1 733 793,00 грн. та занижено суму від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (р.21) за червень 2016 року на 1  733 793,00 грн. та завищено суму бюджетного відшкодування податку на додану вартість на поточний рахунок платника податку за лютий 2018 року на суму 563 277,00 грн. та занижено суму від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (р.21) за лютий 2018 року на 563  277,00 грн.
На підставі вказаних висновків Головним управлінням ДФС у м. Києві винесено податкове повідомлення-рішення від 05.06.2018 № 0028741404 на загальну суму 2  297 070 грн. (сума, на яку відмовлено у бюджетному відшкодування за червень 2016 року 1 733   793,00 грн.; сума, на яку відмовлено у бюджетному відшкодування за лютий 2018 року 563  277,00 грн.).
TOB «Південьспецбуд» оскаржено податкове повідомлення-рішення від 05.06.2018 № 0028741404 до суду.
Рішенням Окружного адміністративного суду м. Києві від 19.02.2019 у справі №826/16528/18 визнано протиправним та скасовано податкове повідомлення-рішення від 05.06.2018 № 0028741404.
Не погоджуючись з рішенням Окружного адміністративного суду м. Києві від 19.02.2019, Головне управління ДФС у м. Києві подано апеляційну скаргу.
Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 20.05.2019 апеляційну скаргу Головного управління ДФС у м. Києві повернуто.
Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 29.07.2019 відмовлено у відкритті апеляційного провадження за повторною апеляційною скаргою Головного управління ДФС у м. Києві на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 19.02.2019, апеляційну скаргу повернуто.
Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 27.08.2019 повторно відмовлено у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Головного управління ДФС у м. Києві на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 19.02.2019.
В даному випадку, в обґрунтування своєї позиції контролюючим органом зазначено, що ним правомірно не внесено відповідної заяви позивача до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування, так як за наслідком проведення документальної перевірки платника податків, податковим органом 05.06.2018 прийнято податкове повідомлення-рішення, правомірність якого перевіряється в порядку адміністративного оскарження.
Разом з тим, виходячи із вищезазначеного, колегія суддів зазначає, що рішення Окружного адміністративного суду м. Києві від 19.02.2019 у справі №826/16528/18 набрало законної сили відповідно до положень частини другої статті 325 КАС України (20.05.2019) та станом на момент звернення товариства до податкового органу (03.06.2019) зазначена ним у заяві сума бюджетного відшкодування вважалась узгодженою.
Більш того, як вбачається з Єдиного державного реєстру судових рішень, ухвалою Верховного Суду від 07.10.2019 відмовлено податковому органу у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Головного управління ДФС у м. Києві на ухвалу Шостого апеляційного адміністративного суду від 27.08.2019 (якою відмовлено у відкриття апеляційного провадження за повторною апеляційною скаргою ГУ ДФС у м. Києві).
Таким чином, контролюючий орган повинен був внести до Реєстру дані щодо узгодженої суми бюджетного відшкодування платника податку, для забезпечення доступу органу Казначейства для виконання.
У розумінні Кодексу адміністративного судочинства України бездіяльність суб`єкта владних повноважень - це пасивна поведінка суб`єкта владних повноважень, яка може мати вплив на реалізацію прав, свобод, інтересів фізичної чи юридичної особи. Для визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною, особа, яка вважає, що її право порушене, повинна довести існування причинного зв`язку між такою протиправною бездіяльністю та її порушеним правом. Поряд з цим, бездіяльність суб`єкта владних повноважень може бути визнана протиправною адміністративним судом лише в тому випадку, якщо відповідач ухиляється від вчинення дій, які входять до кола його повноважень та за умови наявності правових підстав для вчинення таких дій.
Таким чином, суд апеляційної інстанції погоджується з висновком суду пршої інстанції про те, що відповідачем порушено встановлений Податковим кодексом України обов`язок щодо внесення до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість відомостей щодо суми узгодженого бюджетного відшкодування за заявою поданою позивачем.
Враховуючи наведене, системно проаналізувавши норми законодавства, оцінивши наявні докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, за результатами з`ясування обставини у справі та їх правової оцінки, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про обґрунтованість позовних вимог та наявність підстав для їх задоволення.
Згідно вимог частини 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Отже, особливістю адміністративного судочинства є те, що обов`язок доказування в спорі покладається на відповідача - орган публічної влади, який повинен надати суду всі матеріали, які свідчать про його правомірні дії (бездіяльність) чи рішення. Отже, вирішення даної справи залежить саме від доведеності відповідачем правомірності прийнятого спірного рішення.
Проте, Головне управління Державної фіскальної служби України у м. Києві в апеляційній скарзі обмежилося лише викладом обставин та норм права, проте не обґрунтувало у чому саме полягає неправильне застосування (порушення) судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права при прийнятті оскаржуваного рішення, що саме не було досліджено судом першої інстанції, чи в чому полягає невідповідність висновків суду обставинам справи.
Колегія суддів зазначає, що апеляційна скарга не містить доводів, які б спростовували висновки суду першої інстанції та могли б бути підставою для скасування рішення суду першої інстанції.
Згідно ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.
У відповідності до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
За таких обставин, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що рішення суду першої інстанції винесене з дотриманням норм процесуального та матеріального права, судом першої інстанції встановлено всі обставини, що мають значення для справи, а доводи апеляційної скарги не спростовують правильність висновків суду першої інстанції, у зв`язку з чим підстав для скасування рішення суду першої інстанції не вбачається.
Керуючись ст.ст. 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В:
Апеляційну скаргу Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві  залишити без задоволення.
Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 29 січня 2020 року залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів шляхом подачі касаційної  скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя                                                                              В.Ю. Ключкович

Судді                                                                                         А.Б. Парінов

                                                                                                        О.Є. Пилипенко