УХВАЛА
09 квітня 2020 року
м. Київ
справа № 610/2448/16-к
провадження № 51-1739 ск 20
Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати
Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого           ОСОБА_1 ,
суддів                        ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
розглянувши касаційну скаргу прокурора у кримінальному провадженні ОСОБА_4 на ухвалу Харківського апеляційного суду від 08 січня 2020 року,  
встановив:
Вироком Балаклійського районного суду Харківської області від 12 грудня 2018 року ОСОБА_5 визнано невинуватим у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 121 Кримінального кодексу України (далі - КК) та виправдано за недоведеністю вчинення ним даного кримінального правопорушення.
Ухвалою Харківського апеляційного суду від 08 січня 2020 року вирок Балаклійського районного суду Харківської області від 12 грудня 2018 року залишено без змін.
У касаційній скарзі прокурор ОСОБА_4 не погоджується з ухвалою Харківського апеляційного суду від 08 січня 2020 року, просить її скасувати з підстав невідповідності висновків суду фактичним обставинам кримінального провадження, істотних порушень вимог кримінального процесуального закону, неповноти судового розгляду, неправильного застосування закону України про кримінальну відповідальність та призначити новий розгляд в суді апеляційної інстанції.
Перевіривши касаційну скаргу на дотримання вимог кримінального процесуального закону, Суд дійшов висновку, що її слід залишити без руху та встановити строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків з наступних міркувань.
Статтею 427 Кримінального процесуального кодексу України (далі – КПК) встановлені вимоги, яким повинна відповідати касаційна скарга. Зокрема, у касаційній скарзі зазначаються обґрунтування вимог особи, із зазначенням того, у чому полягає незаконність чи необґрунтованість оскаржуваних судових рішень.
Відповідно до частини 1 статті 438 КПКпідставами для скасування або зміни судового рішення судом касаційної інстанції є: істотне порушення вимог кримінального процесуального закону (стаття 412 КПК), неправильне застосування закону України про кримінальну відповідальність (стаття 413 КПК) чи невідповідність призначеного покарання тяжкості кримінального правопорушення та особі засудженого (стаття 414 КПК).
У касаційній скарзі прокурор ОСОБА_4 , посилаючись на істотні порушення вимог кримінального процесуального закону, не зазначив жодної з підстав, встановлених статтею 412 КПК. Натомість, неповнота судового розгляду та невідповідність висновків суду першої інстанції фактичним обставинам кримінального провадження, на які по суті й посилається прокурор, є підставами для апеляційного перегляду справи.   
Посилаючись у касаційній скарзі на незаконність ухвали Харківського апеляційного суду від 08 січня 2020 року, ОСОБА_4 має вказати на конкретні порушення закону, що є підставами для скасування зазначеного судового рішення судом касаційної інстанції та навести зрозумілі аргументи в обґрунтування власної позиції.
Окрім того, з урахуванням зазначених у касаційній скарзі доводів, прокурор ОСОБА_4 повинна чітко визначити, судом якої інстанції  допущено такі порушення, що призвели до прийняття незаконного судового рішення.
Суттєвим недоліком вважається порушення вимог частини 2 статті 427 КПК України, згідно з якими вид судового рішення, що оскаржується у вступній частині касаційної скарги повинен відповідати вимогам особи до суду касаційної інстанції у мотивувальній частині скарги. Окрім того, офіційне найменування суду, рішення якого оскаржується у вступній частині, повинно відповідати найменуванню у мотивувальній та прохальній частині скарги.  
Вищенаведені недоліки касаційної скарги перешкоджають Суду вирішити питання щодо можливості відкриття касаційного провадження.
Відповідно до частини 1 статті 429 КПК суд касаційної інстанції, встановивши, що касаційну скаргу подано без додержання вимог, передбачених статтею 427 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення касаційної скарги без руху, в якій зазначаються недоліки касаційної скарги і встановлюється строк, необхідний для їх усунення, що не може перевищувати п`ятнадцяти днів з дня отримання ухвали особою, яка подала касаційну скаргу.
Залишення касаційної скарги без руху не перешкоджає відкриттю касаційного провадження за умови усунення зазначених у цій ухвалі недоліків, якщо скарга надійде у межах строку, визначеного у статті 426 КПК, або не пізніше п`ятнадцятиденного строку з дня одержання копії ухвали про залишення касаційної скарги без руху (особа, яка подає касаційну скаргу, має підтвердити, що вона не пропустила цей строк при повторному зверненні до суду).
Верховний Суд звертає увагу, що особа, яка подає касаційну скаргу та якій надано строк на усунення її недоліків, може виправити їх шляхом складання нового тексту касаційної скарги, якщо зауваження колегії суддів стосувалися змістовної частини скарги, та/або шляхом подання додаткових документів, якщо всупереч вимогам КПК, вона не надала усіх документів, які мають подаватися разом з касаційною скаргою.
Керуючись частиною 1 статті 429 КПК, Верховний Суд 
постановив:
Залишити касаційну скаргу прокурора у кримінальному провадженні ОСОБА_4 на ухвалу Харківського апеляційного суду від 08 січня 2020 року  без руху і встановити їй п`ятнадцятиденний строк із дня отримання ухвали на усунення зазначених у ній недоліків.
У разі невиконання викладених в ухвалі вимог касаційну скаргу буде повернуто скаржникові.
Ухвала Суду остаточна, оскарженню не підлягає.
Судді: 
ОСОБА_1 	ОСОБА_2 	ОСОБА_3