ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м  У к р а ї н и

12 травня 2020 року 	м. Дніпро	справа № 160/12119/19	

Третій апеляційний адміністративний суд 
у складі колегії суддів: головуючого - судді  Кругового О.О. (доповідач),
                               суддів:  Прокопчук Т.С., Шлай А.В.,        
розглянувши в письмовому провадженні в місті Дніпрі апеляційну скаргу Комунального підприємства "Дніпродорсервіс" Дніпровської міської ради 
на ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 18.02.2020 (суддя суду першої інстанції Сидоренко Д.В.), прийняту в м. Дніпрі у відкритому судовому засіданні, повний текст ухвали складений 21.02.2020, в адміністративній справі № 160/12119/19 за позовом Комунального підприємства "Дніпродорсервіс" Дніпровської міської ради до Східного офісу Держаудитслужби про визнання протиправним та скасування висновку,- 

ВСТАНОВИВ:

02.12.2019 Комунальне підприємство «Дніпродорсервіс» Дніпровської міської ради звернулось до суду з адміністративним позовом в якому просило визнати протиправним та скасувати висновок Східного офісу Держаудитслужби за результатом моніторингу UА-М-2019-08-01-000028 у закупівлі UA-2019-02-06-001842-с.
Адміністративний позов обґрунтований тим, що відповідачем з порушенням чинного законодавства здійснювався моніторинг закупівель позивача, висновок за результатами якого опубліковано із запізненням на 1 день. Також позивач зазначає, що оскаржуваний висновок не містить чіткої рекомендації (зобов`язань) щодо способу усунення виявлених під час моніторингу порушень. Вимога відповідача про усунення недоліків тендерної документації заявлена після визначення переможця торгів, тобто після спливу встановленого строку. Крім того, позивач наполягає на правильності проведення ним закупівель. 
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 18.02.2020 відмовлено Комунальному підприємству "Дніпродорсервіс" Дніпровської міської ради у задоволенні клопотання про поновлення строку на звернення до суду та адміністративний позов залишено без розгляду. 
Не погодившись з ухвалою суду першої інстанції Комунальне підприємство «Дніпродорсервіс» Дніпровської міської ради звернулось з апеляційною скаргою, в якій посилаючись на порушення судом норм процесуального права просить оскаржувану ухвалу суду скасувати та справу направити на новий розгляд до суду першої інстанції.
Апеляційна скарга обґрунтована тим, що суд першої інстанції неналежно дослідив матеріали справи та неповно з`ясував обставини справи, що мають істотне значення. Позивач зазначає, що позаувагою суду першої інстанції залишилися обставини того, що оскаржуваний висновок опублікований 22.08.2019 із зазначенням некоректного строку оскарження у 12 робочих днів, замість 10. Також, скаржник вказує, що поданий ним 05.09.2019  в межах строку звернення до суду адміністративний позов до цього самого відповідача, із тим самим предметом, з цих же підстав, було повернуто судом першої інстанції ухвалою від 25.10.2019, яку отримано позивачем 25.11.2019, отже позивач не позбавлений права повторного звернення до суду з адміністративним позовом. На переконання позивача, у спірних відносинах строк звернення до суду з позовом складає 6 місяців, оскільки спеціальний закон передбачає досудове врегулювання спору, чим скористався позивач, а відповідач не надав будь-яких відповідей за результатом розгляду заперечень.
Дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції при прийнятті оскаржуваного судового рішення норм процесуального права, суд вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню за наступних підстав. 
Як підтверджується матеріалами справи, предметом позову у цій справі є правомірність висновку Східного офісу Держаудитслужби за результатом моніторингу UА-М-2019-08-01-000028 у закупівлі UA-2019-02-06-001842-с.
Зазначений висновок про результати моніторингу закупівлі оприлюднено в електронній системі закупівель 22.08.2019 року, у висновку зазначений кінцевий строк оскарження до 10.09.2019.
Позивач 05.09.2019 року вже звертався до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із позовом до Східного офісу Держаудитслужби про визнання протиправним та скасування висновку. Ухвалою суду від 25.10.2019 року у адміністративній справі № 160/8608/19 позовну заяву Комунального підприємства Дніпродорсервіс Дніпровської міської ради було повернуто позивачу, яку отримано ним 25.11.2019 року (а.с. 113-114).
02.12.2019 Комунальне підприємство «Дніпродорсервіс» Дніпровської міської ради звернулось до суду з адміністративним позовом у цій справі.
Ухвалою суду першої інстанції від 27.12.2019 року, після усунення недоліків позовної заяви, було відкрито провадження у справі та призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження, з призначенням підготовчого засідання. 
В подальшому, оскаржуваною ухвалою позовну заяву Комунального підприємства "Дніпродорсервіс" Дніпровської міської ради було залишено без розгляду з підстав, визначених ч. 3 ст. 123 КАС України.
Приймаючи рішення про залишення адміністративного позову без розгляду, суд першої інстанції виходив з того, що приписами Закону України «Про публічні закупівлі» не передбачений досудовий порядок вирішення спору у справах щодо оскарження висновку про результати моніторингу закупівлі, тому строк звернення до суду з позовом складає 10 робочих днів з дня оприлюднення висновку. Також, суд врахував, що позивач повторно звернувся до суду за захистом своїх прав та інтересів із пропуском строку звернення до адміністративного суду, будь-які об`єктивні обставини не позбавляли позивача можливості своєчасно звернутися до суду, тобто відсутні поважні причини пропуску строку та підстави для його поновлення. 
Суд апеляційної інстанції погоджується з висновками суду першої інстанції з огляду на таке. 
Згідно з ч. 1 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом, як передбачено ч. 1 ст. 5 КАС України. 
Згідно з ч.ч 1, 2 ст. 8 Кодексу адміністративного судочинства України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого зокрема людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.
За приписами ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.
Ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (ратифіковано Україною 17 липня 1997 року) визначено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.
Таким чином, особі гарантується право на звернення до суду.
Водночас, як зазначив Європейський Суд з прав людини в ухвалі щодо прийнятності від 30.08.2006 (справа «Каменівська проти України»), «право на звернення до суду, одним з аспектів якого є право доступу до суду ..., не є абсолютним; воно може бути обмеженим ... Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані...».
Право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (рішення Європейського суду з прав людини у справах "Стаббігс на інші проти Великобританії", "Девеер проти Бельгії").
Отже, законодавцем встановленими строками обмежено звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Такі строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними, вони покликані забезпечити юридичну визначеність у публічно-правових відносинах. Після завершення зазначених строків, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.
Рішенням Конституційного Суду України від 13.12.2011 року № 17рп/2011 визнано, що держава може встановленням відповідних процесуальних строків, обмежувати строк звернення до суду, що не впливає на зміст та обсяг конституційний прав на судовий захист і доступ до правосуддя.
Згідно з ч. 1 ст. 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
Абз. 2 ч. 8 ст. 7-1 Закону України «Про публічні закупівлі» (в редакції чинній на час виникнення спірних відносин) передбачено, що протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення органом державного фінансового контролю висновку замовник оприлюднює через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.
Як передбачено ч. 9-11 ст. 7-1 Закону України «Про публічні закупівлі» (в редакції чинній на час виникнення спірних відносин) у разі підтвердження органом державного фінансового контролю факту усунення замовником порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, про що цей орган зазначає в електронній системі закупівель протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення замовником відповідної інформації в електронній системі закупівель, службова (посадова) особа замовника, уповноважена особа замовником не притягається до адміністративної відповідальності за порушення законодавства у сфері закупівель з порушень, що були усунуті замовником відповідно до висновку.
У разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду.
Якщо замовник не усунув порушення, визначене у висновку, і таке порушення матиме негативний вплив для бюджетів, а також висновок не оскаржено до суду, орган державного фінансового контролю проводить перевірку закупівлі відповідно до Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні".
Аналіз наведених норм у сукупності дає підстави вважати суду апеляційної інстанції, що оприлюднення замовником через електронну систему закупівель інформації та/або документів, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументованих заперечень до висновку, або інформації про причини неможливості усунення виявлених порушень, має значення для вирішення органом державного фінансового контролю питань притягнення до адміністративної відповідальності та проведення перевірки закупівлі. 
Натомість, у відповідності до ч. 10 ст. 7-1 цього Закону строк оскарження висновку до суду встановлюється протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення.
Отже, доводи позивача, що подання ним аргументованих заперечень на оскаржуваний висновок є досудовим врегулюванням спору не ґрунтуються на положеннях закону. 
Крім того, суд апеляційної інстанції враховує зміст ч.ч.13-15 ст. 7-1 Закону України «Про публічні закупівлі» (в редакції чинній на час виникнення спірних відносин) щодо можливості подання скарги суб`єктом оскарження у порядку, встановленому цим Законом, проте така скарга позивачем до відповідача не подавалася. 
Положеннями ч. 3 ст. 123 КАС України визначено, що якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.
З матеріалів справи вбачається, що в обґрунтування поважності підстав пропуску строку звернення до суду позивач посилається також і на право повторного звернення до суду. 
Надаючи правову оцінку обставинам пропуску строку звернення до суду, суд апеляційної інстанції зазначає, що поважними причинами для поновлення строку на подання адміністративного позову визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.
Відповідно до ч. 2 ст. 44 КАС України, учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.
У справі № 160/8608/19 адміністративний позов було повернуто з підстав неусунення недоліків позову. 
Суд враховує, що порядок подання та вимоги до позовної заяви встановлюються положеннями КАС України, належне оформлення адміністративного позову та документів своєчасне та повне усунення недоліків позову, подання за необхідності до суду обґрунтованих клопотань про продовження строку виконання ухвали про залишення позову без руху, залежить від волевиявлення та повноти дій особи, яка подає позов, а тому повернення адміністративного позову внаслідок неналежного його оформлення є суб`єктивною обставиною.
Водночас, суд апеляційної інстанції відхиляє доводи позивача про вплив на строки звернення до суду обставин встановлення відповідачем в оскаржуваному висновку строку оскарження 12 робочих днів, як необґрунтовані, оскільки в цій справі позов подано не в межах 12 робочих днів з дня оприлюднення висновку, а після спливу більше двох календарних місяців. 
Відтак, колегія суддів апеляційного суду дійшла висновку, що строк звернення з цим позовом був пропущений позивачем без поважних причин.
Таким чином, проаналізувавши встановлені обставини справи у сукупності, колегія суддів апеляційного суду вважає обґрунтованими висновки суду першої інстанції щодо залишення без розгляду адміністративного позову Комунального підприємства "Дніпродорсервіс" Дніпровської міської ради.
Відтак, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що ухвала суду першої інстанції є законною та обґрунтованою, прийнятою із дотриманням вимог норм процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують правомірності висновків суду, тому підстави для зміни або скасування ухвали в межах доводів апеляційної скарги відсутні.
Керуючись ст.308, ст. 311, ст. 315, ст. 316, 321, 325 КАС України суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Комунального підприємства "Дніпродорсервіс" Дніпровської міської ради залишити без задоволення.
Ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 18.02.2020 в адміністративній справі № 160/12119/19 залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з моменту прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів до Верховного Суду.
Постанова в повному обсязі складена 12.05.2020 року.

   
Головуючий - суддя                                                                      О.О. Круговий 

                               суддя                                                                      Т.С. Прокопчук 

                               суддя                                                                      А.В. Шлай