УХВАЛА

23 квітня 2020 року 
Київ
справа №823/739/18
провадження №№ К/9901/58071/18, К/9901/58391/18

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:
судді-доповідача - Смоковича М. І.,
суддів: Данилевич Н. А., Шевцової Н. В.,
розглянувши матеріали касаційних скарг Управління Держпраці у Черкаській області  та фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 05 квітня 2018 року та постанову Київського апеляційного адміністративного суду від 03 липня 2018 року у справі за позовом фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 до Управління Держпраці у Черкаській області про визнання протиправною та скасування постанови,
в с т а н о в и в :
На розгляд колегії суддів Судової палати з розгляду справ щодо виборчого процесу та референдуму, а також захисту політичних прав громадян передано зазначену касаційну скаргу.
Відповідно до частини першої статті 31 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) визначення судді, а в разі колегіального розгляду - судді-доповідача для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою під час реєстрації документів, зазначених в частині другій статті 18 цього Кодексу, а також в інших випадках визначення складу суду на будь-якій стадії судового процесу, з урахуванням спеціалізації та рівномірного навантаження для кожного судді, за принципом випадковості та в хронологічному порядку надходження справ.
При цьому за приписами абзацу 2 підпункту 15.4 пункту 15 частини першої Розділу VII "Прикінцеві положення" КАС України встановлено, що до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи визначення судді або колегії суддів (судді-доповідача) для розгляду конкретної справи здійснюється за допомогою автоматизованої системи документообігу суду за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.
Зазначеній справі визначено категорію «Справи щодо забезпечення громадського порядку та безпеки, національної безпеки та оборони України, зокрема щодо охорони праці» (пункт 3.5 Класифікатора категорій адміністративних справ, затвердженого рішенням Ради суддів адміністративних судів України від 31 жовтня 2013 року № 114; далі - Класифікатор). 
Між тим, присвоєна цій справі категорія не відповідає суті правовідносин, з яких виник спір, тому суддями подано заяви про самовідвід.
Як убачається з ухвалених у згаданій справі судових рішень, фізична особа - підприємець ОСОБА_1 звернувсь до суду з позовом у якому просив визнати протиправною та скасувати постанову Управління Держпраці у Черкаській області від 23 січня 2018 року №23-23-52/1488-040 про накладення штрафу у розмірі 192000,00 гривень.
В обґрунтування позовних вимог позивачем зазначено, що оскаржувана постанова прийнята при неповному з`ясуванні усіх обставин та не у відповідності до вимог чинного законодавства. Зокрема, відповідно до припису №23-23-52/1488-1019 від 29 грудня 2017 року, що був виданий за результатами перевірки позивача зобов`язано усунути недоліки до 26 лютого 2018 року, проте, не дочекавшись інформування про виконання даного припису його оштрафовано двічі за один день.
Також, за результатами перевірки прийнято постанову про накладення штрафу у розмірі 3700,00 гривень з підстав порушення порядку оформлення студентки ОСОБА_2 для проходження нею виробничої практики та фактичне виконання студенткою трудових функцій без їх оплати.
В той же час, однією із підстав накладення штрафу в розмірі 192000,00 гривень, є порушення позивачем порядку оформлення студентки ОСОБА_2 , тобто позивача було оштрафовано двічі за одне й теж порушення на основі одного й того ж акту перевірки.

Крім того, позивач зазначив, що відповідач необґрунтовано та безпідставно зробив висновок про порушення позивачем вимог трудового законодавства, а саме, що працівників допущено до роботи без укладання трудового договору чим порушено частину третю статті 24 Кодексу законів про працю України, оскільки між позивачем та ОСОБА_1 укладено цивільно-правовий договір відповідно до норм Цивільного кодексу України.
З огляду на такі обставини справи та позовні вимоги, дана справа підпадає під категорію «Справи зі спорів з приводу реалізації публічної політики у сферах праці, зайнятості населення та соціального захисту громадян та спорів у сфері публічної житлової політики, зокрема зі спорів щодо праці, зайнятості населення (крім зайнятості інвалідів) (10.4.1 Класифікатора). Наказом від 21 грудня 2018 року № 622 Державна судова адміністрація України затвердила Загальний класифікатор спеціалізацій суддів та категорій справ (далі - Загальний класифікатор). Відповідно до Загального класифікатора (який чинний з 01 січня 2019 року) зазначена справа віднесена до категорії 112040100 "Справи зі спорів з приводу реалізації публічної політики у сферах праці, зайнятості населення та соціального захисту громадян та публічної житлової політики (у тому числі праці)".
Рішенням зборів суддів Верховного Суду в Касаційному адміністративному суді № 5 від 06 грудня 2017 року було утворено судові палати Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду, визначено спеціалізації суддів і судових палат, їх кількісний склад.
Рішенням зборів суддів Верховного Суду в Касаційному адміністративному суді № 1 від 14 січня 2019 року, визнано таким, що втратив чинність пункт 3 рішення зборів суддів Верховного Суду в Касаційному адміністративному суді № 5 від 06 грудня 2017 року щодо визначення спеціалізації. Проте, цим же рішенням № 1, збори суддів визначили нову спеціалізацію суддів та судових палат відповідно до Загального класифікатора спеціалізації суддів та категорій справ.
Судді Верховного Суду у складі cудової палати з розгляду справ щодо виборчого процесу та референдуму, а також захисту політичних прав громадян не спеціалізуються на розгляді категорій адміністративних справ за кодом 112000000- 112050000 Загального класифікатора (чинного з 01 січня 2019 року), так само, як і за пунктом 10.4 Класифікатора (чинного до 01 січня 2019 року). 
На розгляді вказаної категорії справ спеціалізуються судді Верховного Суду у складі Судової палати з розгляду справ щодо захисту соціальних прав.
Відповідно до частини першої статті 39 КАС України за наявності підстав, зазначених у статтях 36 - 38 цього Кодексу, суддя, секретар судового засідання, експерт, спеціаліст, перекладач зобов`язані заявити самовідвід.
Так, згідно з пунктом 5 частини першої статті 36 КАС України суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу.
За правилами частини першої статті 40 КАС України питання про самовідвід судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі.
Отже, при визначенні суддів для розгляду даної справи допущено помилку в їх спеціалізації, що є порушенням порядку визначення складу суду, встановленого статтею 31 КАС України, а тому колегія суддів вважає, що заяви суддів Смоковича М. І., Данилевич Н. А., Шевцової Н. В. про самовідвід підлягають задоволенню.
На підставі викладеного, керуючись статтями 31, 36, 39, 40 КАС України,
у х в а л и в :
Задовольнити заяви суддів Смоковича М. І., Данилевич Н. А., Шевцової Н. В. про самовідвід.
Відвести суддів Смоковича М. І., Данилевич Н. А., Шевцову Н. В. від розгляду касаційних скарг Управління Держпраці у Черкаській області  та фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 05 квітня 2018 року та постанову Київського апеляційного адміністративного суду від 03 липня 2018 року у справі за позовом фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 до Управління Держпраці у Черкаській області про визнання протиправною та скасування постанови.
Передати касаційні скарги Управління Держпраці у Черкаській області  та фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 у справі № 823/739/18 до Секретаріату Касаційного адміністративного суду для визначення складу суду в порядку, передбаченому Кодексом адміністративного судочинства України, Положенням про автоматизовану систему документообігу суду та Тимчасовими засадами використання автоматизованої системи документообігу суду та визначення складу суду у Верховному Суді.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями та оскарженню не підлягає.
Суддя-доповідач                                                                                М. І. Смокович
Судді                                                                                                    Н. А. Данилевич 
                                                                                                    Н. В. Шевцова