ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 травня 2020 року	Львів	Справа № 460/3151/19 пров. № А/857/3011/20	

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі:

Головуючого судді                                                     Сеника Р.П.,  
суддів                                                                           Кухтея Р.В., Шевчук С.М.,
з участю секретаря судового засідання                    Джули В.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Львові апеляційні скарги ОСОБА_1 та Головного управління Національної поліції в Рівненській області на рішення Рівненського окружного адміністративного суду від 28 грудня 2019 року у справі № 460/3151/19 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Рівненській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу,-

суддя в 1-й інстанції – Зозуля Д.П.,
час ухвалення рішення – 28.12.2019 року,
місце ухвалення рішення – м. Рівне,
дата складання повного тексту рішення – 08.01.2020 року,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 (далі - позивач, ОСОБА_1 ) звернулася до Рівненського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Рівненській області (далі - відповідач, ГУНП в Рівненській області) про:
1. Визнання протиправним та скасування наказу Головного управління Національної поліції в Рівненській області №79 о/с від 29.04.2016 року в частині звільнення старшого лейтенанта ОСОБА_1 з посади старшого інспектора відділення спеціальної поліції Головного управління Національної поліції в Рівненській області, з зарахуванням в розпорядження Головного управління Національної поліції в Рівненській області.
2. Визнання протиправним та скасування наказу Головного управління Національної поліції в Рівненській області №214 о/с від 29.08.2019 року в частині призначення старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 на посаду старшого інспектора з ювенальної превенції сектору превенції Корецького відділення поліції Костопільського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Рівненській області.
3. Поновлення старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 на посаді старшого інспектора відділення спеціальної поліції Головного управління Національної поліції в Рівненській області з дати звільнення, а саме - з 29 квітня 2016 року.
4. Стягнення з Головного Управління Національної поліції в Рівненській області на користь ОСОБА_1 грошового забезпечення за час вимушеного прогулу з 01.09.2019 року, в розмірі, передбаченому згідно з штатним розписом для посади старшого інспектора відділення спеціальної поліції Головного управління Національної поліції в Рівненській області.
5. Визнання протиправним та скасування наказу Головного Управління Національної поліції в Рівненській області №1096 від 30.10.2019 року про застосування дисциплінарного стягнення стосовно старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 .
В обґрунтування позовних вимог зазначає, що з 01.09.2007 року по 06.11.2015 року проходила службу в органах МВС України. Після проходження переатестації, наказом Головного управління Національної поліції в Рівненській області №13 о/с від 01.11.2015 року її було призначено на посаду старшого інспектора відділення спеціальної поліції Головного управління Національної поліції в Рівненській області, з присвоєнням звання старший лейтенант поліції. На вказаній посаді їй було надано відпустку для догляду за дитиною до досягнення нею трирічного віку по 31.08.2016р. В подальшому, на підставі поданих документів у зв`язку з потребою дитини у домашньому лікуванні позивачу була надана додаткова відпустка без збереження заробітної плати для догляду за дитиною до досягнення нею шестирічного віку, тобто до 31.08.2019. 02 вересня 2019 року, після закінчення відпустки ОСОБА_1 з`явилася за місцем служби в Головне управління Національної поліції в Рівненській області, однак до робочого місця допущена не була у зв`язку із скороченням її посади. Вважає накази про звільнення її з посади старшого інспектора відділення спеціальної поліції Головного управління Національної поліції в Рівненській області, з зарахуванням в розпорядження Головного управління Національної поліції в Рівненській області та про призначення на посаду старшого інспектора з ювенальної превенції сектору превенції Корецького відділення поліції Костопільського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Рівненській області протиправним та такими, що підлягають скасуванню з огляду на наступне. Так, відповідачем здійснено зарахування позивача у розпорядження Головного управління Національної поліції в Рівненській області для подальшого проходження служби без дотримання вимог пункту 5 частини першої статті 67 Закону України “Про Національну поліцію” за наявної можливості переміщення позивача на вакантну посаду у тому ж органі. Крім того, прийняття спірного наказу № 214 о/с від 29.08.2019 року відбулось безпідставно, оскільки у результаті його прийняття істотно змінились умови проходження служби позивача, посада, місцевість, де вона має виконувати функціональні обов`язки, тобто, у даному випадку фактично мало місце саме переведення без її згоди на іншу нерівнозначну посаду в іншу місцевість, а не переміщення, що є порушенням конституційних та трудових прав позивача. За приписами ч. 2 ст. 235 Кодексу законів про працю України при винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижче оплачуваної роботи, але не більш як за один рік. Тобто, вважає, що з відповідача слід стягнути грошове забезпечення за час її вимушеного прогулу з дня закінчення додаткової відпустки по догляду за дитиною 01.09.2019, в розмірі, передбаченому згідно з штатним розписом для посади старшого інспектора відділення спеціальної поліції Головного управління Національної поліції в Рівненській області. Також зазначає, що наказ № 1096 від 30.10.2019 року ГУНП в Рівненській області яким позивача було притягнено до дисциплінарної відповідальності за грубе порушення службової дисципліни, а саме відсутність з 12.09.2019 по 25.10.2019 без поважних причин на робочому місці, у вигляді попередження про неповну службову відповідність, є протиправним та підлягає скасуванню, оскільки відсутність на службі у Корецькому відділенні поліції Костопільського відділу поліції ГУНП в Рівненській зумовлена незаконним звільненням з посади та переведенням з ГУНП в Рівненській області. Враховуючи викладене, просить суд позов задовольнити повністю. 
Рішенням Рівненського окружного адміністративного суду від 28 грудня 2019 року у справі № 460/3151/19 позовні вимоги задоволено частково.
Рішення суду першої інстанції оскаржили позивач та відповідач, подавши на нього апеляційні скарги.
В апеляційній скарзі апелянт - ОСОБА_1 зазначає, що рішення суду першої інстанції є незаконним, необґрунтованим та таким, що винесене з порушенням норм як матеріального так і процесуального права.
В обґрунтування апеляційних вимог апелянт зазначає, що при переміщенні працівника поліції до іншої місцевості мають застосовуватися норми ст. 32 КЗпП України.
Таким чином, апелянт вважає, що у неї була законна підстава невиходу на роботу на посаду в іншу місцевість, куди її було незаконно переведено без її згоди, що не може трактуватися як прогул.
Просить скасувати рішення Рівненського окружного адміністративного суду від 28 грудня 2019 року у справі № 460/3151/19 в частині відмови та прийняти нове в цій частині, яким позовні вимоги задовольнити.
В апеляційній скарзі апелянт - Головне управління Національної поліції в Рівненській області зазначає, що рішення суду першої інстанції є незаконним, необґрунтованим та таким, що винесене з порушенням норм як матеріального так і процесуального права.
В обґрунтування апеляційних вимог апелянт зазначає, що судом першої інстанції не враховано, що в загальному в процесі ліквідації УМВС України в Рівненській області при переході з тимчасового у постійний штат було скорочено 248 посад, а тому можливості перемістити позивача не було.
Крім того, оскільки позивач перебувала у розпорядженні до закінчення відпустки по догляду за дитиною, тому відповідач не мав дотримуватися ст. 68 ЗУ «Про Національну поліцію».
Просить скасувати рішення Рівненського окружного адміністративного суду від 28 грудня 2019 року у справі № 460/3151/19 в частині задоволення та прийняти нове у цій частині, яким у задоволенні позовних вимог відмовлено.
08.05.2020 року на адресу суду надійшло клопотання представника позивача про відкладення розгляду справи, які мотивовані забезпеченням заходів карантину.
Клопотання сторони про відкладення розгляду справи, у зв`язку із запровадженням Кабінетом Міністрів України на території України карантину з метою запобігання поширення коронавірусної інфекції, на думку апеляційного суду, необхідно відхилити, оскільки відповідно до частини 2 статті 313 КАС України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи, а справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів
Крім того, виходячи з положень ч. 4 ст. 196 КАС України присутність осіб, які беруть участь у справі, є не обов`язковою та судом така обов`язковою не визнавалася, а відкладення справи, призведе до необґрунтованого затягування апеляційного розгляду, коли таку може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів та наданих письмових пояснень позивача викладених у позовній заяві та апеляційній скарзі.
Особи, які беруть участь у справі, в судове засідання не прибули, про дату, час і місце апеляційного розгляду повідомлені належним чином, а тому, суд апеляційної інстанції, відповідно до ч. 4 ст. 229, п.2 ч. 1 ст. 311 та ч. 2 ст. 313 КАС України, вважає можливим проведення розгляду справи за їхньої відсутності без здійснення фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу.
Заслухавши доповідь судді - доповідача, дослідивши обставини справи, доводи апеляційних скарг та заперечення на них, колегія суддів приходить до переконання, що вони не підлягають до задоволення з наступних підстав.
Задовольняючи частково позовні вимоги у справі, суд першої інстанції виходив з того, що відповідачем при скороченні посади позивача та виведення її в розпорядження до закінчення відпустки по догляду за дитиною не було дотримано п. 5 ч. 1 ст. 67 Закону №580-VIII, що є підставою для визнання протиправним та скасування наказу Головного управління Національної поліції в Рівненській області №79 о/с від 29.04.2016 року в частині звільнення старшого лейтенанта ОСОБА_1 з посади старшого інспектора відділення спеціальної поліції Головного управління Національної поліції в Рівненській області, з зарахуванням в розпорядження Головного управління Національної поліції в Рівненській області, а також для задоволення позовних вимог в цій частині.
Крім того, позивач у спірних правовідносинах був призначений на рівнозначну посаду, однак з порушенням порядку переміщення по службі в Національній поліції України, без дотримання вимог ст. 65 Закону №580-VIII.
Таким чином, необхідно визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Рівненській області № 214 о/с від 29.08. 2019 року в частині призначення старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 на посаду старшого інспектора з ювенальної превенції сектору превенції Корецького відділення поліції Костопільського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Рівненській області.
В свою чергу, притягнення до дисциплінарної відповідності, у формі попередження про неповну службову відповідність старшого інспектора з ювенальної превенції сектору превенції Корецького відділення поліції Костопільського відділу поліції ГУ НП в Рівненській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , вчинено в межах і в спосіб, передбачений законом та без порушення норм законодавства.
Розглядаючи спір, суд апеляційної інстанції вважає, що суд першої інстанції повно і всебічно дослідив і оцінив обставини по справі, надані сторонами докази, правильно визначив юридичну природу спірних правовідносин і закон, який їх регулює.
Встановлено, підтверджено матеріалами справи, що ОСОБА_1 проходила службу в органах внутрішніх справ з 01.09.2007 по 06.11.2015 (а.с. 118).
Відповідно до пунктів 9 та 12 розділу XI Закону України “Про Національну поліцію”, наказом ГУ НП в Рівненській області № 13 о/с від 07.11.2015 ОСОБА_1 призначено старшим інспектором відділення спеціальної поліції Головного управління Національної поліції в Рівненській області, присвоївши їй спеціальне звання старший лейтенант поліції, як таку, що прибула з Міністерства внутрішніх справ, з присвоєнням спеціальних звань поліції в порядку пере атестування (а.с. 39).
Наказом ГУ НП в Рівненській області №2 о\с 11.01.2016 ОСОБА_1 надано відпустку для догляду за дитиною до досягнення нею трирічного віку із 11.01.2016 по 31.08.2016 (а.с. 123). 
Наказом ГУ НП в Рівненській області № 79 о/с від 29.04.2016 року старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 звільнено з посади старшого інспектора відділення спеціальної поліції Головного управління Національної поліції в Рівненській області, з зарахуванням в розпорядження Головного управління Національної поліції в Рівненській області відповідно до наказу Національної поліції України від 23 березня 2016 року №238 дск “Про організаційно - штатні зміни в Національній поліції, наказу Головного управління Національної поліції в Рівненській області від 27 квітня 2016 року №75 дск та пункту 5 частини 1 статті 67 Закону України “Про національну поліцію” (а.с. 18).
Наказами ГУ НП в Рівненській області №226 о\с 02.09.2016, № 182 о/с від 07.08.2017 та № 192 о/с від 31.08.2018 ОСОБА_1 надано додаткову відпустку без збереження заробітної плати для догляду за дитиною (до досягнення нею шестирічного віку із 01.09.2016 по 31.08.2019, які видані на підставі рапортів ОСОБА_1 та довідок про потребу дитини у домашньому догляді № 98 від 30.08.2016, № 86 від 27.07.2017 та №31 від 17.08.2018 (а.с. 125-127).
Наказом ГУ НП в Рівненській області № 214 о/с від 29.08.2019 року старшого лейтенанта ОСОБА_1 , яка перебувала в розпорядженні Головного управління Національної поліції в Рівненській області призначено на посаду старшого інспектора з ювенальної превенції сектору превенції Корецького відділення поліції Костопільського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Рівненській області, встановивши посадовий оклад 2500 гривень, надбавку за специфічні умови проходження служби в поліції в розмірі 45%, із 01.09.2019 року. Підстава подання заступника начальника ГУ НП в Рівненській області полковника поліції Файта Л.Л. від 29.08.2019 (а.с. 128, 170).
24.09.2019 т.в.о. начальника Корецького відділення поліції Костопільського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Рівненській області полковником поліції А. Карпюком було надіслано на ім`я начальника ГУ НП в Рівненській області В. Самчука доповідну записку про відсутність на службі у Корецькому відділенні поліції Костопільського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Рівненській області старшого інспектора з ювенальної превенції сектору превенції Корецького відділення поліції Костопільського відділу поліції ГУ НП в Рівненській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 з 29.08.2019 по день написання доповідної записки без будь-яких аргументованих пояснень (а.с. 152).
Наказом начальника ГУ НП в Рівненській області № 1715 від 01.10.2019 було призначено службове розслідування за вказаним фактом та створено дисциплінарну комісію (а.с. 151).
У ході службового розслідування позивачем було надано пояснення по суті дисциплінарного проступку від 10.10.2019 (а.с.162).
Відсутність на службі старшого інспектора з ювенальної превенції сектору превенції Корецького відділення поліції Костопільського відділу поліції ГУ НП в Рівненській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 з 09:00 год. до 18:00 год. 12.09.2019,13.09.2019, 16.09.2019,17.09.2019, 18.09.2019, 19.09.2019, 20.09.2019, 23.09.2019, 24.09.2019, 25.09.2019, 26.09.2019, 27.09.2019, 30.09.2019, 01.10.2019, 02.10.2019, 03.10.2019,04.10.2019, 07.10.2019, 08.10.2019, 09.10.2019, 10.10.2019, 11.10.2019, 15.10.2019, 16.10.2019, 17.10.2019, 18.10.2019, 21.10.2019, 22.10.2019, 23.10.2019,24.10.2019 та 25.10.2019 зафіксовано актами про відсутність на службі за відповідні дати (а.с. 178-208).
Результати службового розслідування оформлено висновком від 30.10.2019, який затверджений начальником ГУ НП в Рівненській області 30.10.2019 (а.с. 209-2014).
Згідно наказу начальника ГУ НП в Рівненській області № 1096 від 30.10.2019 за грубе порушення службової дисципліни, пп. 1, 2, 3, 4, 8, 13 п. 3 ст. 1 Закону України “Про Дисциплінарний статут Національної поліції України”, ігнорування вимог пп. 1, 2, 6 п. 1 ст. 18 Закону України “Про Національну поліцію”,  а також відсутності 12.09.2019-13.09.2019, 16.09.2019-20.09.2019, 23.09.2019-27.09.2019, 30.09.2019-04.10.2019, 07.10.2019-11.10.2019, 15.10.2019-18.10.2019, 21.10.2019-25.10.2019 без поважних причин на робочому місці, наказу ГУ НП в Рівненській області “Про затвердження внутрішнього розпорядку дня поліцейських, державних службовців та працівників апарату Головного управління Національної поліції в Рівненській області” від 04.08.2016          № 383, старшого інспектора з ювенальної превенції сектору превенції Корецького відділення поліції Костопільського відділу поліції ГУ НП в Рівненській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 притягнуто до дисциплінарної відповідальності та попереджено про неповну службову відповідність (а.с. 215-216).
Вважаючи вказані дії та рішення Головного управління Національної поліції в Рівненській області протиправними позивач звернуся з даним позовом до суду.
Відповідно до ч.1 ст.309 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
З приводу спірних правовідносин колегія суддів зазначає наступне.
Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до ч.2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Як підтверджено матеріалами справи, наказом т.в.о. начальника ГУ НП в Рівненській області № 15 від 15.12.2015 відповідно до наказу Національної поліції України від 06.11.2015 № 5 “Про затвердження тимчасових штатів органів і підрозділів головних управлінь Національної поліції” було оголошено тимчасовий штат органів і підрозділів ГУ НП в Рівненській області. Згідно вказаного тимчасового штату відділення спеціальної поліції Головного управління Національної поліції в Рівненській області нараховувало 48 посад, з яких 6 старших інспекторів.
Наказом начальника Головного управління Національної поліції в Рівненській області від 27 квітня 2016 року № 75 дск, у відповідності до наказу Національної поліції України від 23 березня 2016 року №238 дск “Про організаційно-штатні зміни в Національній поліції” було оголошено в тому числі штат окремих підрозділів ГУ НП в Рівненській області. Згідно вказаного штату відділення спеціальної поліції Головного управління Національної поліції в Рівненській області нараховувало 39 посад, з яких 3 старших інспекторів.
Тобто у ході організаційно-штатних змін, які відбулися відповідно до наказу начальника Головного управління Національної поліції в Рівненській області від 27 квітня 2016 року № 75 дск, було скорочено 3 посади старших інспекторів відділення спеціальної поліції Головного управління Національної поліції в Рівненській області.
Відповідно до частин 1, 2 ст. 68 Закону №580-VIII у разі здійснення реорганізації, внаслідок якої на підставі відповідного наказу скорочуються посади в органі чи окремому підрозділі органу (закладу, установи) поліції, поліцейський, посада якого буде скорочена, має бути персонально письмово попереджений про можливе наступне звільнення зі служби в поліції за два місяці до такого звільнення.
Поліцейський, посада якого скорочена, може бути призначений за його згодою з урахуванням досвіду роботи, освітнього рівня, стану здоров`я, ставлення до виконання службових обов`язків на іншу посаду в будь-якому органі (закладі, установі) поліції до закінчення двомісячного строку з дня його персонального попередження про можливе подальше звільнення зі служби в поліції відповідно до частини першої цієї статті.
Крім того, п. 5 ч. 1 ст. 67 Закону №580-VIII  передбачено, що зарахування поліцейських наказами по особовому складу в розпорядження органів поліції для подальшого проходження служби під керівництвом посадових осіб, уповноважених призначати на посади поліцейських, допускається у разі скорочення штатних посад, що займають поліцейські, які перебувають у відпустці по догляду за дитиною до досягнення нею трирічного віку (шестирічного віку - за медичними показниками), якщо немає можливості перемістити таких осіб на вакантні посади, - до закінчення відпустки по догляду за дитиною.
Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що у разі скорочення посади поліцейських, які перебувають у відпустці по догляду за дитиною до досягнення нею трирічного віку (шестирічного віку - за медичними показниками), вони мають бути персонально письмово попереджені про можливе наступне звільнення зі служби в поліції за два місяці до такого звільнення.
Разом з тим, вказані поліцейські зараховуються в розпорядження органів поліції для подальшого проходження служби під керівництвом посадових осіб, уповноважених призначати на посади поліцейських, якщо немає можливості перемістити таких осіб на вакантні посади, - до закінчення відпустки по догляду за дитиною.
Щодо посилань апелянта на те, що в загальному в процесі ліквідації УМВС України в Рівненській області при переході з тимчасового у постійний штат було скорочено 248 посад, а тому можливості перемістити позивача не було, то такі є загальними та не підтвердженими належними доказами, а тому не можуть бути прийняті до уваги апеляційним судом.
Відповідно до ч. 3-5 ст. 59 Закону №580-VIII, рішення з питань проходження служби оформлюються письмовими наказами по особовому складу на підставі відповідних документів, перелік та форма яких установлюються Міністерством внутрішніх справ України. Видавати накази по особовому складу можуть керівники органів, підрозділів, закладів та установ поліції відповідно до повноважень, визначених законом та іншими нормативно-правовими актами, та номенклатурою посад, затвердженою Міністерством внутрішніх справ України. Порядок підготовки та видання наказів щодо проходження служби в поліції встановлює Міністерство внутрішніх справ України.
Порядок та умови  переміщення поліцейських в органах, закладах та установах поліції регламентуються ст. 65 вказаного Закону №580-VIII.
Так, ч.1 цієї статті Закону №580-VIII встановлено, що переміщення поліцейських здійснюється:
1) на вищу посаду - у порядку просування по службі;
2) на рівнозначні посади:
для більш ефективної служби, виходячи з інтересів служби;
за ініціативою поліцейського;
у зв`язку зі скороченням штатів або проведенням реорганізації;
у разі необхідності проведення кадрової заміни в місцевостях з особливими природними, географічними, геологічними, кліматичними, екологічними умовами (далі - місцевості з визначеним строком служби);
за станом здоров`я - на підставі рішення медичної комісії;
з меншим обсягом роботи з урахуванням професійних і особистих якостей - на підставі висновку атестації;
у разі звільнення з посади на підставі рішення місцевої ради про прийняття резолюції недовіри відповідно до статті 87 цього Закону.
Частиною 8 вказаної статті Закону №580-VIII переведення поліцейського може здійснюватися за його ініціативою, ініціативою прямих керівників (начальників), керівників інших органів (закладів, установ) поліції, які порушили питання про переміщення.
Згідно з наказом від 29.08. 2019 року № 214 о/с, позивача – старшого лейтенанта поліції Дубіч Т.В., яка перебувала у розпорядженні ГУ НП в Рівненській області,  допущено до виконання функціональних обов`язків, після закінчення відпустки для догляду за дитиною до досягнення нею шестирічного віку відповідно до ч. 3 ст. 20 Закону України “Про відпустки”, призначивши її на посаду старшого інспектора з ювенальної превенції сектору превенції Корецького відділення поліції Костопільського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Рівненській області. Підстава – подання заступника начальника ГУ НП в Рівненській області полковника поліції Файт Л.Л. від 29.08.2019.
Як правильно зазначив суд першої інстанції, ні наказ від 29.08.2019року №214 о/с, ні подання заступника начальника ГУ НП в Рівненській області полковника поліції Файт ОСОБА_2 .Л. від 29.08.2019 не містить жодної підстави для переміщення поліцейського на рівнозначну посаду, що зазначені у ч. 1 ст. 65 Закону №580-VIII та самого факту переміщення. Саме лише формулювання норми п. 2 ч. 1 ст. 65 Закону №580-VIII у поданні, не може свідчити про належні підстави для переміщення поліцейського.
Так, пунктами 1, 2 частини 1 статті 18 Закону №580-VIII  передбачено, що поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;  професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.
Так, згідно ч. 1, 3 ст. 59 Закону №580-VIII служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень. Рішення з питань проходження служби оформлюються письмовими наказами по особовому складу на підставі відповідних документів, перелік та форма яких установлюються Міністерством внутрішніх справ України.
Порядок підготовки та видання наказів щодо проходження служби в поліції  затверджено наказом Міністерства внутрішніх справ України від 23.11.2016 № 1235 та зареєстровано в Міністерстві юстиції України 20.12.2016 за № 1668/29798 (далі – Порядок № 1235). 
Відповідно до Розділу II Порядку № 1235 підставою для видання наказів по особовому складу є такі зміни в службовій діяльності, зокрема, призначення на посади, переміщення по службі, тимчасове виконання обов`язків за іншою посадою.
Відповідно до ч. 1 ст. 60 Конституції України ніхто не зобов`язаний виконувати явно злочинні розпорядження чи накази.
Частинами 1, 2 ст. 5 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337-VІІІ передбачено, що поліцейський отримує наказ від керівника в порядку підпорядкованості та зобов`язаний неухильно та у визначений строк точно його виконувати. Забороняється обговорення наказу чи його критика.
За відсутності можливості виконати наказ поліцейський зобов`язаний негайно повідомити про це безпосередньому керівнику з обґрунтуванням причин невиконання і повідомленням про вжиття заходів до подолання перешкод у виконанні наказу.
З системного аналізу зазначених норм права суд дійшов висновку, що у ході проходження служби поліцейські зобов`язаний професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог наказів керівництва, які не обговорюються і не критикуються, крім випадків коли вони є явно злочинними.
Так, Дисциплінарний статут Національної поліції України, затверджений Законом України від 15.03.2018 №2337-VІІІ (далі - Дисциплінарний статут), визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.
Дія цього Статуту поширюється на поліцейських та осіб рядового і начальницького складу Державного бюро розслідувань, які повинні неухильно додержуватися його вимог.
Стаття 1 Дисциплінарного статуту визначає, що службова дисципліна   -   дотримання поліцейським  Конституції  і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
Згідно зі ст. 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Статтею 13 Дисциплінарного статуту передбачено, що Дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.
Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.
До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень:
1) зауваження;
2) догана;
3) сувора догана;
4) попередження про неповну службову відповідність;
5) пониження у спеціальному званні на один ступінь;
6) звільнення з посади;
7) звільнення із служби в поліції.
До курсантів (слухачів), які проходять навчання у вищих навчальних закладах із специфічними умовами навчання, які здійснюють підготовку поліцейських, крім видів дисциплінарних стягнень, визначених цією статтею, застосовується дисциплінарне стягнення у виді призначення поза чергою в наряд - до п`яти нарядів.
Застосування до поліцейського інших видів дисциплінарних стягнень, не передбачених цим Статутом, забороняється.
Водночас, законодавство, яким врегульовано порядок проходження публічної служби в Національній поліції України, не містить переліку конкретних дисциплінарних проступків, за які до поліцейського може бути застосовано захід дисциплінарного впливу, у вигляді попередження про неповну службову відповідність.
Так, порушення позивачем п. 1, 2, 6 ч. 1 ст. 18 Закону №580-VIII, пп. 1, 2, 3, 4, 8, 13 п.3 ст. 1 Дисциплінарного статуту відповідач пов`язує з виявленням факту відсутності на службі без поважних причин протягом тривалого періоду старшого інспектора з ювенальної превенції сектору превенції Корецького відділення поліції Костопільського відділу поліції ГУ НП в Рівненській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 .
Положеннями частин 1, 2, 3, 4, 10 ст. 14 Дисциплінарного статуту передбачено, що  службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.
Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.
Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Порядок  проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.
Наказом МВС України від 07.11.2018 № 893 затверджена Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України (далі - Порядок), який визначає процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування.
Згідно з частинами 1, 4 Розділу ІІ Порядку службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
У наказі про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії визначаються голова та члени дисциплінарної комісії, зазначається підстава проведення службового розслідування, а також прізвище, ім`я, по батькові, посада поліцейського, стосовно якого воно проводитиметься (у разі якщо на час призначення службового розслідування це відомо).
Проект наказу про призначення службового розслідування та пропозиції щодо складу дисциплінарної комісії готує структурний підрозділ, яким установлено наявність підстав для проведення службового розслідування.
За рішенням уповноваженого керівника в межах повноважень підготовку проекту наказу про призначення службового розслідування може бути доручено іншому органу (підрозділу) поліції.
Склад дисциплінарної комісії визначається з урахуванням вимог  статті 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
Порядок утворення дисциплінарних комісій та їх повноваження визначено Положенням про дисциплінарні комісії в Національній поліції України, затвердженим  наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 року № 893.
Як підтверджено матеріалами справи та не заперечується позивачем, остання до виконання своїх службових обов`язків не прибула, не повідомила безпосередньому керівнику обґрунтування причин невиконання наказу та відсутності на робочому місці.
30.10.2019 начальником ГУНП в Рівненській області полковником поліції В. Самчуком затверджено висновок службового розслідування щодо можливих неправомірних дій окремих працівників Корецького ВП Костопільського ВП ГУНП (а.с. 209-214).
Згідно зазначеного висновку, службовим розслідування було встановлено факт відсутності на службі старшого інспектора з ювенальної поліції сектору превенції Корецького відділення поліції Костопільського відділу поліції ГУ НП в Рівненській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , зокрема, 12.09.2019-13.09.2019, 16.09.2019-20.09.2019, 23.09.2019-27.09.2019, 30.09.2019-04.10.2019, 07.10.2019-11.10.2019, 15.10.2019-18.10.2019, 21.10.2019-25.10.2019, чим остання грубо порушив службову  дисципліну та пп. 1, 2, 3, 4, 8, 13 п. 3 ст. 1 Закону України “Про Дисциплінарний статут національної поліції України”.
Тому, на підставі висновку службового розслідування начальником Головного управління Національної поліції в Рівненській області було  видано наказ № 1096 від 30.10.2019 про притягнення до дисциплінарної відповідності.  Даним наказом, передбачено, що за грубе порушення службової дисципліни, пп. 1, 2, 3, 4, 8, 13 п. 3 ст. 1 Закону України “Про Дисциплінарний статут Національної поліції України”, ігнорування вимог пп. 1, 2, 6 п. 1 ст. 18 Закону України “Про Національну поліцію”, а також відсутності 12.09.2019-13.09.2019, 16.09.2019-20.09.2019, 23.09.2019-27.09.2019, 30.09.2019-04.10.2019, 07.10.2019-11.10.2019, 15.10.2019-18.10.2019, 21.10.2019-25.10.2019 без поважних причин на робочому місці, наказу ГУ НП в Рівненській області “Про затвердження внутрішнього розпорядку дня поліцейських, державних службовців та працівників апарату Головного управління Національної поліції в Рівненській області” від 04.08.2016 № 383, старшого інспектора з ювенальної превенції сектору превенції Корецького відділення поліції Костопільського відділу поліції ГУ НП в Рівненській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 попередити про неповну службову відповідність.
У своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами (стаття 3 Закону №580-VIII).
Частиною першою статті 17 Закону №580-VIII визначено, що поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.
Згідно із частиною першою статті 18 Закону №580-VIII поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.
Відповідно до частини першої статті 59 Закону №580-VIII служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.
За приписами частини першої, другої статті 19 Закону №580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.
Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначені Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» (далі – Закон №2337-VIII).
Згідно із статтею 1 Закону №2337-VIII (в редакції, чинній на час виникнення спірних відносин) службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.
Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.
Докази звернення позивача до керівника, який віддав (видав) наказ, та свого безпосереднього керівника, а в разі наполягання на його виконанні - прямого керівника, у зв`язку із одержанням наказу, що суперечить закону, в матеріалах справи відсутні.
Аналізуючи доводи позивача щодо необґрунтованості застосування до нього дисциплінарного стягнення за вчинення виявленого порушення, апеляційний суд виходить з того, що відповідно до приписів Закону №2337-VIII підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності є наявність самого дисциплінарного порушення, при цьому вид дисциплінарного стягнення визначається особою, яка вирішує питання про його накладення.
Відповідно до частини першої статті 13 Закону №2337-VIII дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.
Твердження апелянта щодо законності невиходу на роботу у зв`язку з незаконним переведенням відхиляються апеляційним судом, з мотивів вищенаведеного.
Враховуючи вищенаведене, суд першої інстанції обґрунтовано дійшов висновку про необхідність часткового задоволення позовних вимог.
Відповідно до частини 1 статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу.
Частиною 2 ст. 77 КАСУ України визначено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
З огляду на викладене, суд апеляційної інстанції вважає, що рішення суду першої інстанції ґрунтується на повно, об`єктивно і всебічно з`ясованих обставинах, а доводи апелянтів на правомірність прийнятого рішення не впливають та висновків суду не спростовують.
Згідно з ст.242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.
Суд апеляційної інстанції, переглядаючи справу за наявними у ній доказами та перевіряючи законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції, в межах доводів та вимог апеляційної скарги, дослідивши докази, що стосуються фактів, на які посилаються учасники справи, приходить до переконання, що оскаржуване рішення суду першої інстанції вимогам ст.242 КАС України відповідає.
Як неодноразово вказував Європейський суд з прав людини, право на вмотивованість судового рішення сягає своїм корінням більш загального принципу, втіленого у Конвенції, який захищає особу від сваволі; рішення національного суду повинно містити мотиви, які достатні для того, щоб відповісти на істотні аспекти доводів сторони (рішення у справі «РуїзТорія проти Іспанії», параграфи 29 - 30). Це право не вимагає детальної відповіді на кожен аргумент, використаний стороною; більше того, воно дозволяє судам вищих інстанцій просто підтримати мотиви, наведені судами нижчих інстанцій, без того, щоб повторювати їх.
У рішенні «Петриченко проти України» (параграф 13) Європейський суд з прав людини вказував на те, що національні суди не надали достатнього обґрунтування своїх рішень, та не розглянули відповідні доводи заявника, навіть коли ці доводи були конкретними, доречними та важливими.
Наведене дає підстави для висновку, що доводи скаржника у кожній справі мають оцінюватись судами на предмет їх відповідності критеріям конкретності, доречності та важливості у рамках відповідних правовідносин з метою належного обґрунтування позиції суду.
Інші зазначені позивачем та відповідачем в апеляційній скарзі обставини, окрім вищеописаних обставин, ґрунтуються на довільному трактуванні фактичних обставин і норм матеріального права, а тому такі не вимагають детальної відповіді або спростування.
Згідно ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду – без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Керуючись ст. 229, 308, 310, 311, 313, 315, 316, 321, 322, 325,328, 329 КАС України, апеляційний суд,

ПОСТАНОВИВ :

Апеляційні скарги ОСОБА_1 та Головного управління Національної поліції в Рівненській області залишити без задоволення.
Рішення Рівненського окружного адміністративного суду від 28 грудня 2019 року у справі № 460/3151/19 залишити без змін.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених пунктом другим частини п`ятої статті 328 КАС України, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя	 	Р. П. Сеник 	
судді	 	Р. В. Кухтей 	
 	 	С. М. Шевчук  	
Повне судове рішення складено 14.05.2020 року