Ухвала
 
17 червня 2020 року
м. Київ
справа № 640/16511/18
провадження № 61-8364ск20
Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду: Фаловської І. М. (суддя-доповідач), Висоцької В. С., Грушицького А. І.,
розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Харківського апеляційного суду від 16 квітня 2020 року у справі за заявою ОСОБА_1  про перегляд постанови Харківського апеляційного суду від 15 жовтня 2019 року за нововиявленими обставинами у справі за позовом ОСОБА_1 до фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної і моральної шкоди,
ВСТАНОВИВ:
У вересні 2018 року  ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 (далі - ФОП ОСОБА_2 ), в якому просив стягнути з відповідача на свою користь у відшкодування матеріальної шкоди - 110 350 грн; моральної шкоди - 20 000 грн; витрати на проведення експертного пожежно-технічного дослідження від 10 травня 2018 року № 8281 - 5 148 грн; витрати на професійну правничу допомогу - 8 000 грн; витрати на проведення оцінки звіту № 134/06-18 щодо вартості матеріального збитку - 2 000 грн; витрати на відшкодування шкоди ОСОБА_3 , з урахуванням проведення експертизи № 152/07-18, - 13 218,94 грн; витрати на відшкодування шкоди ОСОБА_4 - 2 500 грн.
Рішенням Київського районного суду міста Харкова від 09 січня 2019 року (у складі судді Сенаторова В. М.), з урахуванням ухвали цього ж суду 
від 28 лютого 2019 року про виправлення описки, позов  ОСОБА_1 задоволено частково.
Стягнуто з ФОП ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 матеріальну шкоду у розмірі 110 350 грн.
Стягнуто з ФОП ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 витрати на відшкодування шкоди ОСОБА_3 у розмірі 11 718,94 грн.
Стягнуто з ФОП ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 витрати на відшкодування шкоди ОСОБА_4 у розмірі 2 500 грн.
Стягнуто з ФОП ОСОБА_2 витрати на ведення експертного пожежно-технічного дослідження від 10 травня 2018 року № 8281, яке складає 5 148 грн.
Стягнуто з ФОП ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 витрати на відшкодування шкоди внаслідок ведення оцінки звіту № 134/06-18 щодо вартості матеріального збитку у розмірі 2 000 грн.
Стягнуто з ФОП ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 витрати за проведення оцінки звіту № 152/07-18 щодо вартості матеріального збитку у розмірі 1 500 грн.
Стягнуто з ФОП ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 моральну шкоду у розмірі 10 000 грн.
Вирішено питання про розподіл судових витрат.
У задоволенні решти позовних вимог відмовлено.
Постановою Харківського апеляційного суду від 15 жовтня 2019 року 
(у складі колегії суддів: Кругової С. С., Бровченка І. О., Пилипчук Н. П.) рішення Київського районного суду міста Харкова від 09 січня 2019 року скасовано та ухвалено нове судове рішення, яким у задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено.
У лютому 2020 року ОСОБА_1 звернувся до апеляційного суду із заявою про перегляд постанови Харківського апеляційного суду від 15 жовтня 2019 року за нововиявленими обставинами.
Постановою Харківського апеляційного суду від 16 квітня 2020 року 
(у складі колегії суддів: Кругової С. С., Бровченка І. О., Пилипчук Н. П.) у задоволенні заяви  ОСОБА_1 про перегляд постанови Харківського апеляційного суду від 15 жовтня 2019 року за нововиявленими обставинами відмовлено.
Постанову Харківського апеляційного суду від 15 жовтня 2019 року залишено без змін.
22 травня 2020 року ОСОБА_5  звернувся до Верховного Суду 
з касаційною скаргою на постанову Харківського апеляційного суду 
від 16 квітня 2020 року, в якій заявник просить скасувати постанову суду апеляційної інстанції і залишити в силі рішення суду першої інстанції, посилаючись на неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права.
Вивчивши касаційну скаргу та додані до неї матеріали, Верховний Суд дійшов висновку про відмову у відкритті касаційного провадження, оскільки касаційна скарга подана на судове рішення у малозначній справі, що не підлягає касаційному оскарженню.
Відповідно до пункту 8 частини статті 129 Конституції України основними засадами судочинства є забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.
Згідно з пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у малозначних справах та 
у справах з ціною позову, що не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім випадків, якщо: 
а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу; г) суд першої інстанції відніс справу до категорії малозначних помилково.
Пунктами 1, 2 частини шостої статті 19 ЦПК України передбачено, що для цілей цього Кодексу малозначними справами є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Для цілей цього Кодексу розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб вираховується станом на 1 січня календарного року, в якому подається відповідна заява або скарга, вчиняється процесуальна дія чи ухвалюється судове рішення (частина дев`ята статті 19 ЦПК України).
Відповідно до пункту 1 частини першої статті 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, чи оспорюваною сумою за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку.
Предметом позову у цій даній справі є відшкодування матеріальної шкоди, тобто ціна позову у загальному розмірі становить 141 246,94 грн, яка станом на 01 січня 2020 року не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (2 102 грн х 100 = 210 200 грн).
Також, у цій даній справі заявлено вимоги немайнового характеру, а саме - відшкодування моральної шкоди.
При цьому, позовна вимога про відшкодування моральної шкоди є майновою вимогою, оскільки позивач її визначив у грошовому вимірі, тобто ціна позову становить 20 000 грн, яка станом на 01 січня 2020 року не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (2 102 грн х 100 = 210 200 грн).
Як вбачається з резолютивної частини постанови Харківського апеляційного суду від 16 квітня 2020 року, постанова апеляційного суду може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду в порядку статті 389 ЦПК України.
Європейський суд з прав людини вказує, що було б важко погодитись з тим, що Верховний Суд у ситуації, коли відповідне національне законодавство дозволило йому відфільтрувати справи, що надходять до нього, має бути пов`язаним з помилками нижчих судів при визначенні питання щодо надання комусь доступу до нього. В іншому випадку це може серйозно заважати роботі Верховного Суду і зробить неможливим виконання Верховним Судом своєї специфічної ролі. У прецедентній практиці Суду вже було підтверджено, що повноваження вищого суду щодо визначення своєї юрисдикції не можуть бути обмежені таким чином 
(рішення у справі «Зубац проти Хорватії», від 05 квітня 2018 року).
Отже, справа є незначної складності, тому є малозначною відповідно до частини шостої статті 19 ЦПК України.
Переглядаючи справу в касаційному порядку, Верховний Суд, який відповідно до статті 125 Конституції України є найвищим судовим органом, виконує функцію «суду права», що розглядає спори, які мають найважливіше (принципове) значення.
При цьому, Верховним Судом досліджено та взято до уваги: предмет позову, складність справи, доводи касаційної скарги, а також значення справи для сторін і суспільства, практику розгляду справ з даної категорії.
Касаційна скарга та додані до неї матеріали не містять посилання на випадки, передбачені пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України, за наявності яких судові рішення у малозначній справі підлягають касаційному оскарженню.
Відповідно до вимог пункту 1 частини другої статті 394 ЦПК Українисуд відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.
Зазначене відповідає Рекомендаціям № R (95) 5 Комітету Міністрів Ради Європи від 07 лютого 1995 року, який рекомендував державам-членам вживати заходи щодо визначення кола питань, які виключаються з права на апеляцію та касацію, щодо попередження будь-яких зловживань системою оскарження. Відповідно до частини «с» статті 7 цієї Рекомендації скарги до суду третьої інстанції мають передусім подаватися відносно тих справ, які заслуговують на третій судовий розгляд, наприклад справ, які розвиватимуть право або сприятимуть однаковому тлумаченню закону. Вони також можуть бути обмежені скаргами у тих справах, де питання права мають значення для широкого загалу. Від особи, яка подає скаргу, слід вимагати обґрунтування причин, з яких її справа сприятиме досягненню таких цілей.
З урахуванням наведеного, оскільки касаційну скаргу подано на судове рішення у малозначній справі, що не підлягає касаційному оскарженню, у відкритті касаційного провадження у справі слід відмовити.
З наведених обставин не потребує окремого розгляду питання дотримання особою, яка подала касаційну скаргу, вимог статей 390 та 392 ЦПК України.
Керуючись статтею 129 Конституції України, статями 19, 389, 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду
УХВАЛИВ:
У відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Харківського апеляційного суду від 16 квітня 2020 року у справі за заявою ОСОБА_1  про перегляд постанови Харківського апеляційного суду від 15 жовтня 2019 року за нововиявленими обставинами у справі за позовом ОСОБА_1 до фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної і моральної шкоди відмовити.
Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити особі, яка подала касаційну скаргу. 
Ухвала суду касаційної інстанції оскарженню не підлягає.
Судді:                                                                                                 І. М. Фаловська
В. С. Висоцька
А. І. Грушицький