УХВАЛА

19 березня 2020 року 
м. Київ
справа №640/7788/19
адміністративне провадження №К/9901/25657/19

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: 
судді-доповідача - Рибачука А.І.,
суддів: Мороз Л.Л.,  Чиркіна С.М., 
розглянувши у порядку попереднього розгляду у касаційній інстанції адміністративну справу № 640/7788/19
за позовом Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області (далі - ГУ Держпродспоживслужби) до Товариства з обмеженою відповідальністю «Зара Україна» (далі - Товариство) про стягнення вартості відібраних зразків та витрат, пов`язаних з проведенням експертизи, провадження в якій відкрито
за касаційною скаргою ГУ Держпродспоживслужби 
на ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 13.05.2019, постановлену у складі головуючого суді Катющенко В.П. та 
постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 14.08.2019, ухвалену у складі колегії суддів: головуючого судді Ганечко О.М., суддів Кузьменка В.В., Кучми А.Ю., - 
ВСТАНОВИВ:
І. РУХ СПРАВИ
1. 06.05.2019 ГУ Держпродспоживслужби звернулося до суду з позовом, у якому просило стягнути з Товариства на його користь вартість відібраних зразків та витрат, пов`язаних з  проведенням експертизи у розмірі 39339.44  грн.
Позов обґрунтовано тим, що вартість відібраних зразків та витрати, пов`язані з проведенням експертизи, які поніс позивач, відповідач добровільно відмовився відшкодувати, тому такі  витрати мають бути стягнуті з Товариства в судовому порядку. 
2. Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва ухвалою від 13.05.2019 на підставі пункту 1 частини першої статті 170 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) у відкритті провадження у цій справі відмовив, оскільки позов не належить  розглядати за правилами адміністративного судочинства.
3. Шостий апеляційний адміністративний суд постановою від 14.08.2019 рішення суду першої інстанції залишив без змін.
4. 30.08.2019 ГУ Держпродспоживслужби звернулось до Верховного Суду  із касаційною скаргою, в якій, посилаючись на порушення судами першої та апеляційної інстанцій норм процесуального права, просить скасувати ухвалу судді Окружного адміністративного суду міста Києва від 13.05.2019 та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 14.08.2019, а справу передати на новий розгляд до суду першої інстанції.
5. Верховний Суд ухвалою від 16.09.2019 касаційну скаргу залишив без руху та встановив скаржнику строк для усунення недоліків шляхом надання документа про сплату судового збору.
6. Верховний Суд ухвалою від 10.10.2019 відкрив касаційне провадження за вказаною касаційною скаргою та витребував матеріали справи.
ІІ. ОБСТАВИНИ СПРАВИ 
7. На підставі наказу на проведення перевірки від 16.11.2018 № 3453 та направлення на проведення перевірки від 16.11.2018 №  2753 ГУ Держпродспоживслужби провело перевірку характеристик продукції відповідача, під час якої позивач прийняв Рішення про відбір зразків продукції від 19.11.2018 № 183 у Товариства для проведення експертизи, про що склав відповідний акт.
8. Відібрані зразки продукції позивач направив до Державного підприємства «Харківстандартметрологія» для проведення експертизи, за результатами якої було встановлено, що продукція не відповідає вимогам Технічного регламенту.
9. ГУ Держпродспоживслужби листом від 05.02.2019 № 907/05/25 повідомило Товариство про необхідність відшкодування вартості відібраних зразків та витрат, пов`язаних з проведенням експертизи. 
10. Проте відповідач вищезазначений лист проігнорував, у зв`язку з чим                       ГУ Держпродспоживслужби звернулось до суду з позовом про стягнення з Товариства вартості відібраних зразків та витрат, пов`язаних з проведенням експертизи. 
ІІІ. ОЦІНКА СУДІВ ПЕРШОЇ ТА АПЕЛЯЦІЙНОЇ ІНСТАНЦІЙ
11. Відмовляючи у відкритті провадження у цій справі, суддя суду першої інстанції, з висновком якого погодився суд апеляційної інстанції, виходив із того, що даний спір про стягнення вартості відібраних зразків та витрат, пов`язаних з проведенням експертизи підлягає розгляду в порядку господарського судочинства, оскільки не стосується захисту прав, свобод та інтересів у сфері публічно-правових відносин, а пов`язаний з вирішенням питання щодо відшкодування матеріальних збитків державі внаслідок проведення експертизи зразків нехарчової продукції, відібраних у суб`єкта господарювання. 
IV. ДОВОДИ КАСАЦІЙНОЇ СКАРГИ
12. Касаційна скарга мотивована, зокрема тим, що спір виник саме з підстав реалізації ГУ Держпродспоживслужби своїх владних повноважень та функцій в сфері виявлення та запобігання порушення вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, а тому відповідно до пункту 5 частини шостої статті 19 КАС України справа підвідомча адміністративному суду.
V. ВИСНОВКИ ВЕРХОВНОГО СУДУ
13. Верховний Суд заслухав у попередньому судовому засіданні доповідь судді-доповідача та встановив, що касаційна скарга у даній справі обґрунтована посиланням на порушення судами першої та апеляційної інстанцій правил предметної юрисдикції.
14. Підстави для передачі справи на розгляд Великої Палати Верховного Суду визначені статтею 346  КАС України, частиною шостою якої на час подання позивачем касаційної скарги було встановлено, що справа підлягає передачі на розгляд Великої Палати Верховного Суду у всіх випадках, коли учасник справи оскаржує судове рішення з підстав порушення правил предметної юрисдикції.
15. У зв`язку з прийняттям Закону України від 02.10.2019 № 142-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо підстав передачі справи на розгляд Великої Палати Верховного Суду та щодо строків повернення справи»                       (далі - Закон № 142-IX), зазначену частину шосту статті  346 КАС України викладено в новій редакції.
16. Згідно з частиною шостою статті 346 КАС України (у редакції Закону №  142-IX, який набрав чинності 19.10.2019) справа підлягає передачі на розгляд Великої Палати Верховного Суду, коли учасник справи оскаржує судове рішення з підстав порушення правил предметної юрисдикції, крім випадків, якщо:
1) учасник справи, який оскаржує судове рішення, брав участь у розгляді справи в судах першої чи апеляційної інстанції і не заявляв про порушення правил предметної юрисдикції;
2) учасник справи, який оскаржує судове рішення, не обґрунтував порушення судом правил предметної юрисдикції наявністю судових рішень Верховного Суду у складі колегії суддів (палати, об`єднаної палати) іншого касаційного суду у справі з подібною підставою та предметом позову у подібних правовідносинах;
3) Велика Палата Верховного Суду вже викладала у своїй постанові висновок щодо питання предметної юрисдикції спору у подібних правовідносинах.
17. За приписами частини першої, третьої статті 347 КАС України питання про передачу справи на розгляд палати, об`єднаної палати або Великої Палати Верховного Суду вирішується судом за власною ініціативою або за клопотанням учасника справи. Питання про передачу справи на розгляд палати, об`єднаної палати або Великої Палати Верховного Суду може бути вирішене до прийняття постанови судом касаційної інстанції.
18. За правилами частини третьої статті 3 КАС України провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.
19. Отже, в даному випадку питання щодо наявності підстав для передачі справи на розгляд Великої Палати Верховного Суду повинно бути вирішено колегією суддів за власною ініціативою з урахуванням визначених частиною шостою статті 346 КАС України винятків, наявність яких є перешкодою для передачі справи на розгляд Великої Палати Верховного Суду.
20. Вирішуючи питання щодо наявності підстав для передачі справи на розгляд Великої Палати Верховного Суду, колегія суддів Верховного Суду виходить з наступного.
21. Як видно з матеріалів справи, ГУ Держпродспоживслуби заявляло про порушення правил предметної юрисдикції як в апеляційній, так і в касаційних скаргах.
22. При цьому, Велика Палата Верховного Суду не розглядала справ з подібним предметом спору та не викладала висновку щодо питання предметної юрисдикції такого спору. 
23. Разом з тим, справа у подібних правовідносинах розглядалась судами господарського юрисдикції, зокрема й Вищим господарським судом України, як судом касаційної інстанції, яким не висловлювалось застережень щодо порушення правил предметної юрисдикції при розгляді цієї справи (справа №  910/91/14).
24. Отже, враховуючи вищенаведене та беручи до увагу ту обставину, що                      ГУ Держпродспоживслужби оскаржує судові рішення з підстав порушення судомами першої та апеляційної інстанції правил предметної юрисдикції, Суд дійшов висновку про наявність підстав для передачі справи № 640/7788/19 на розгляд Великої Палати Верховного Суду.
Керуючись статтями 3, 346, 347 Кодексу адміністративного судочинства України, Суд -
УХВАЛИВ:
Справу № 640/7788/19 за позовом Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області  до Товариства з обмеженою відповідальністю «Зара Україна» про стягнення вартості відібраних зразків та витрат, пов`язаних з проведенням експертизи - передати на розгляд Великої Палати Верховного Суду.
Ухвала набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає.

...........................

...........................

...........................
А.І. Рибачук
Л.Л. Мороз 
 С.М. Чиркін ,
Судді Верховного Суду