П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

___________________________________________________________________________________

П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М  У К Р А Ї Н И

08 квітня 2020 р.	м.Одеса	Справа № 815/2635/18	
Головуючий в 1 інстанції: Цховребова М.Г.
П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
доповідача - судді Косцової І.П.,
суддів - Осіпова Ю.В., Скрипченка В.О.
за участі секретаря - Стефанцевої Ю.П.
представника апелянта - Хабарової М.О.
представника відповідача - Петрова М.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 23 жовтня 2019 року у справі за позовом Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області до Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 про зобов`язання тимчасово припинити обіг харчових продуктів та зустрічною позовною заявою Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області про визнання протиправними дій, визнання протиправним та скасування рішення,-

В С Т А Н О В И В:
Короткий зміст позовних вимог.

Головне управління Держпродспоживслужби в Одеській області (далі - ГУ Держпродспоживслужби) звернулось до суду першої інстанції з позовом, в якому просило зобов`язати Фізичну особу-підприємця ОСОБА_1 (далі - ФОП ОСОБА_1 ) тимчасово припинити    обіг харчових продуктів на потужностях за адресою: АДРЕСА_1 , до повного усунення порушень вимог законодавства про харчові продукти відповідно до пунктів 1-26 Акту, складеного за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного контролю стосовно додержання операторами ринку гігієнічних вимог щодо поводження з харчовими продуктами, від 18 травня 2018 року № 27/54.
В обґрунтування позову зазначено, що за місцем здійснення відповідачем підприємницької діяльності фахівцями ГУ Держпродспоживслужби виявлені порушення законодавства щодо безпечності харчової продукції, які можуть спричинити загрозу життю та здоров`ю людей, що стало підставою його звернення до суду з відповідними позовом. 
11 липня 2018 року до суду першої інстанції надійшов зустрічний позов ФОП ОСОБА_1 , в якому вона просила суд визнати    протиправними дії ГУ Держпродспоживслужби щодо проведення позапланового заходу та складення за його результатами  акту перевірки, а також скасувати рішення від 18 травня 2018 року №6 «Про тимчасове припинення обігу харчових продуктів».
В обґрунтування зустрічного позову зазначила, що рішення про тимчасове припинення обігу харчових продуктів є незаконним, оскільки  ґрунтується на матеріалах перевірки, яку проведено незаконно, з порушенням встановленої  процедури. 

Короткий зміст рішення суду першої інстанції.

Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 23 жовтня 2019 року у  задоволенні позову ГУ Держпродспоживслужби - відмовлено. Зустрічний позов ФОП ОСОБА_1 задоволено частково.
Суд визнав протиправними дії ГУ Держпродспоживслужби щодо проведення позапланового заходу відносно ФОП ОСОБА_1 , скасував рішення ГУ Держпродспоживслужби від 18 травня 2018 року №6 «Про тимчасове припинення обігу харчових продуктів». В задоволенні іншої частини вимог зустрічного позову відмовив.
Вирішуючи спір по суті, суд першої інстанції виходив із того, що позапланова перевірка проведена відповідачем за відсутності правових підстав та з порушенням встановленої процедури, а отже усі рішення контролюючого органу, прийняті за результатами такої перевірки, є незаконними та підлягають скасуванню.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та відзиву (заперечень).

В апеляційний скарзі ГУ Держпродспоживслужби, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить скасувати прийняте у справі судове рішення та постановити нову постанову про задоволення позову.
В обґрунтування своїх доводів апелянт зазначив, що суд першої інстанції при прийнятті рішення у справі не врахував, що а ні під час перевірки, а ні після її проведення контролюючий орган не отримував жодних зауважень щодо підстав та порядку проведення позапланового заходу, перевірка проводилась у присутності громадянина ОСОБА_2 , який відрекомендувався  представником ФОП ОСОБА_1 та надав до перевірки відповідні документи. Крім цього апелянт зазначив, що позаплановий захід проводився з відеофіксацією, яка підтверджує позицію контролюючого органу та спростовує наведені підприємцем доводи. Вважає, що суд першої інстанції безпідставно відмовив позивачу у задоволенні його клопотання про допит у якості свідка ОСОБА_2 , оскільки останній може надати змістовні пояснення щодо проведення позапланового заходу та його повноважень, як представника ФОП ОСОБА_1 , а його виклик міг здійснюватись, в тому числі, шляхом розміщення судом відповідного оголошення.
У відзиві на апеляційну скаргу ФОП ОСОБА_1 зазначила,  що суд першої інстанції вірно встановив усі обставини справи та надав їм належну правову оцінку, у зв`язку з чим просила залишити судове рішення без змін. 

Фактичні обставини справи.

Судом апеляційної інстанції встановлено, що фізична особа-підприємець ОСОБА_1 здійснює підприємницьку діяльність у тимчасовій споруді (кіоск) за адресою: АДРЕСА_1 .
На підставі наказу №1199 від 17.05.2018 року та направлення №927 від 17.05.2018 року  посадовими особами Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області проведено позаплановий захід державного контролю (нагляду) - перевірку потужностей ФОП ОСОБА_1 за місцем здійснення підприємницької діяльності (а.с.17-18 т.1).
Підставою для видачі зазначеного наказу та проведення перевірки стала заява ФОП ОСОБА_1 вх.№3871/25 від 10.05.2018, в якій Підприємець просила організувати та здійснити перевірку умов виготовлення та продажу шаурми в торгівельному кіоску, де вона здійснює свою підприємницьку діяльність, щодо відповідності діючих санітарно-гігієнічних норм згідно чинного законодавства та надати відповідь, чи відповідає її діяльність діючим вимогам у цій сфері (а.с.14 т.1).
За результатами проведення перевірки відповідачем складено акт від 18 травня 2018 року №27/54, яким встановлено чисельні порушення Підприємцем вимог Закону України «Про основні принципи та вимоги до безпечності та якості харчових продуктів».
Так, в ході перевірки було встановлено, що потужність не забезпечена питною водою, не обладнана засобами підтримання належної особистої гігієни, обладнання, приміщення, інвентар утримуються у неналежному санітарно-гігієнічному стані, сировина, готові харчові продукти, пакувальні матеріали, харчові відходи та сміття зберігаються з порушенням санітарно-гігієнічних норм, на потужність допущений персонал без підтверджуючих документів про відсутність протипоказань щодо поводження з харчовими продуктами та інше. 
Цього ж дня Підприємцю видано припис №10, яким приписано терміново розробити заходи щодо приведення закладу громадського харчування у відповідність до вимог чинного законодавства, про що повідомити Одеське міське управління Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області в 5-ти денний термін. Інформацію про виконання Плану заходів надати до Одеського міського управління Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області у трьохденний термін після виконання (а.с.38-39 т.1).
Крім цього, 18.05.2018 року в.о. першого заступника начальника Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області, головним державним ветеринарним інспектором В.Я. Гіска прийнято рішення про тимчасове припинення обігу харчових продуктів на потужності ФОП ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 на період з 18.05.2018 року по 01.06.2018 року, до усунення виявлених порушень вимог законодавства про харчові продукти, Підприємця зобов`язано до 23.05.2018 року розробити план заходів по усуненню виявлених порушень та надати до ГУ Держпродспоживслужби в Одеській області інформацію про виконання плану заходів в термін до 29.05.2018 року (а.с.191 т.1).
Законність вказаного рішення, а також дій відповідача щодо проведення позапланового заходу та складання акту перевірки є предметом спору у даній справі за зустрічним позовом ФОП ОСОБА_1 .
В свою чергу, враховуючи ту обставину, що 29.05.2018 року ФОП ОСОБА_1 надано два листи, з яких вбачається, що виявлені в ході перевірки порушення не усунуто в повному обсязі, а порушення законодавства щодо безпечності харчових продуктів, які не усунуто, можуть спричинити загрозу життю та здоров`ю людей, суб`єкт владних повноважень звернувся до суду з позовом про зобов`язання ФОП ОСОБА_1 тимчасово припинити обіг харчових продуктів на потужностях по АДРЕСА_1 . 
Переглянувши справу за наявними у ній доказами, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку про наявність підстав для часткового задоволення апеляції, з огляду на наступне.
Згідно із частиною другою статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до п.2  Положення «Про державну службу з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів», затвердженого постановою КМ України від 02.09.2015 року №667, основними завданнями Держпродспоживслужби є, у тому числі, здійснення відповідно до закону державного ветеринарно-санітарного контролю за безпечністю та окремими показниками якості харчових продуктів.
Положенням про Головне управління Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів в області, в місті Києві, затвердженим наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 12.04.2017 року №209, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 13.05.2017 року за № 604/30472, передбачено, що Головне управління Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів в області, в місті Києві є територіальним органом Держпродспоживслужби та їй підпорядковане.
Завданням Головного управління є реалізація повноважень Держпродспоживслужби на території відповідної адміністративно-територіальної одиниці.
В свою чергу, відносини між органами виконавчої влади, операторами ринку харчових продуктів та споживачами харчових продуктів регулює Закон України «Про основні принципи та вимоги до безпечності та якості харчових продуктів», який визначає порядок забезпечення безпечності та окремих показників якості харчових продуктів, що виробляються, перебувають в обігу, ввозяться (пересилаються) на митну територію України та/або вивозяться (пересилаються) з неї.
За приписами ст. 4 зазначеного Закону державне регулювання у сфері безпечності харчових продуктів здійснюється з метою захисту життя, здоров`я та інтересів споживачів.
Держава здійснює регулювання безпечності та окремих показників якості харчових продуктів в тому числі шляхом здійснення державного контролю.
Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 року № 877-V  (далі - Закон № 877-V).
Згідно ст.4 цього Закону державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом.
Виключно законами встановлюються: 
органи, уповноважені здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності;
види господарської діяльності, які є предметом державного нагляду (контролю);
повноваження органів державного нагляду (контролю) щодо зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг;
вичерпний перелік підстав для зупинення господарської діяльності;
спосіб та форми здійснення заходів здійснення державного нагляду (контролю);
санкції за порушення вимог законодавства і перелік порушень, які є підставою для видачі органом державного нагляду (контролю) припису, розпорядження або іншого розпорядчого документа.
Орган державного нагляду (контролю) не може здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності, якщо закон прямо не уповноважує такий орган на здійснення державного нагляду (контролю) у певній сфері господарської діяльності та не визначає повноваження такого органу під час здійснення державного нагляду (контролю).
Виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду.
Відновлення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання після призупинення можливе з моменту отримання органом державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення, повідомлення суб`єкта господарювання про усунення ним усіх встановлених судом порушень.
Органи державного нагляду (контролю) та суб`єкти господарювання мають право фіксувати процес здійснення планового або позапланового заходу чи кожну окрему дію засобами аудіо- та відеотехніки, не перешкоджаючи здійсненню такого заходу.
Невиконання приписів, розпоряджень та інших розпорядчих документів органу державного нагляду (контролю) тягне за собою застосування штрафних санкцій до суб`єкта господарювання згідно із законом.
Посадові особи органу державного нагляду (контролю) з метою з`ясування обставин, які мають значення для повноти проведення заходу, здійснюють у межах повноважень, передбачених законом, огляд територій або приміщень, які використовуються для провадження господарської діяльності, а також будь-яких документів чи предметів, якщо це передбачено законом.
Плановий чи позаплановий захід щодо фізичної особи - підприємця має здійснюватися за його присутності або за присутності уповноваженої ним особи. 
За приписами ст.6 вказаного Закону підставами для здійснення позапланових заходів є, в тому числі, подання суб`єктом господарювання письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням;
Суб`єкт господарювання повинен ознайомитися з підставою проведення позапланового заходу з наданням йому копії відповідного посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю).
Відповідно до ст.7 Закону № 877-V для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.
На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.
Перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноваженій ним особі (фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі) посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб`єкту господарювання копію посвідчення (направлення).
Посадова особа органу державного нагляду (контролю) без посвідчення (направлення) на здійснення заходу та службового посвідчення не має права здійснювати державний нагляд (контроль) суб`єкта господарювання.
Суб`єкт господарювання має право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходу, якщо вони не пред`явили документів, передбачених цією статтею.
За результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.
Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.
В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом.
Якщо суб`єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями.
Зауваження суб`єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід`ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю).
У разі відмови суб`єкта господарювання підписати акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис.
Один примірник акта вручається керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі в останній день заходу державного нагляду (контролю), а другий зберігається в органі державного нагляду (контролю).
На підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.
У разі виконання в повному обсязі та у встановлений строк припису, розпорядження, рішення, іншого розпорядчого документа про усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу нагляду (контролю), фінансові та адміністративні санкції, заходи реагування до суб`єкта господарювання, його посадових осіб не застосовуються.
Аналіз наведених правових норм дає судовій колегії підстави для висновку, що контроль за безпечністю та окремими показниками якості харчових продуктів здійснюють Головне управління Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів та його територіальні органи на місцях. Позаплановий захід може бути здійснений за заявою суб`єкта господарювання на підставі відповідного наказу та направлення на перевірку та за умов пред`явлення керівнику суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноваженій ним особі (фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі) посвідчення (направлення) та службового посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю). 
При цьому чинне законодавство не зобов`язує контролюючий орган перевіряти справжність підпису суб`єкта господарювання та з`ясовувати дійсність наміру останнього на проведення перевірки його потужностей.
Як вже зазначалось вище, судом апеляційної інстанції встановлено, що підставою для проведення перевірки потужностей позивача стала заява ОСОБА_1 про проведення такої перевірки.
Доводи позивачки та її представника зводяться до того, що ОСОБА_1 не писала жодних заяв щодо проведення перевірки потужностей, де вона здійснює підприємницьку діяльність, і на заяві стоїть не її підпис, так само, як не уповноважувала жодну особу представляти її інтереси у відносинах з контролюючими органами, а відтак, контролюючий орган не мав законних підстав для призначення та проведенняя перевірки, тому всі прийняті рішення за результатами такої перевірки є протиправними та підлягають скасуванню.
Судом першої інстанції ухвалою від 28.10.2018 року призначено почеркознавчу експертизу на предмет ідентифікації підпису позивачки на заяві про проведення перевірки, за висновком якої підпис   ОСОБА_1 виконаний не нею (а.с.121-126 т.2).
Разом з цим, зі змісту акту перевірки вбачається, що Держпродспоживслужбою перевірку кіоску ФОП ОСОБА_1 проведено у присутності громадянина ОСОБА_2 , який представився представником суб`єкта господарювання, ознайомився з направленнями на перевірку, допустив посадових осіб в приміщення кіоску та надав реєстраційні документи Підприємця. Ця ж особа підписала акт перевірки без будь-яких зауважень та надала розписку про вилучення харчових продуктів (а.с.40 т.1).
Крім цього, з матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 особисто отримала припис про усунення порушень вимог законодавства з питань безпечності та якості харчових продуктів, а 29.05.2018 року зверталась до ГУ Держпродспоживслужби в Одеській області з заявами про часткове виконання припису контролюючого органу, в яких також не висловлювала жодних претензій щодо законності перевірки (а.с.23-25 т.2).
Допитана в судовому засіданні судом першої інстанції в якості свідка та надавши пояснення в суді апеляційної інстанції, ОСОБА_1 пояснила, що ОСОБА_2 є її знайомим, який на час перевірки допомогав їй при здійсненні підприємницької діяльності, втім жодних довіреностей на представлення її інтересів на і`мя цієї особи вона не видавала.
Поряд з цим, ознайомившись з наявним в матеріалах справи відеозаписом фіксації процесу здійснення позапланового заходу, колегія суддів встановила, що особа, яка представилась представником ФОП ОСОБА_1 , була обізнаною щодо діяльності суб`єкта господарювання, використання потужностей в місці здійснення підприємницької діяльності,  наявних продуктів харчування тощо. Більш того, ОСОБА_2 вилучив з кіоску залишок харчових продуктів, про що особисто написав відповідну розписку.
За приписами ст.108 КАС України висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом з іншими доказами за правилами, встановленими статтею 90 цього Кодексу. 
Враховуючи те, що допуск посадових осіб відповідача до перевірки фактично відбувся, перевіку було проведено у присутності особи, яка з відома та дозволу Підприємця була присутня в кіоску та надала контролерам всі правовстановлюючи документи, інформацію щодо потужностей та виду підприємницької діяльності ОСОБА_1 , за наслідками перевірки відповідачем складено відповідний акт та прийнято рішення, яке оскаржується в судовому порядку, а Підприємець безпосередньо отримала припис контролюючого органу та вживала заходів до усунення цих порушень, ті обставини, що ОСОБА_1 особисто не підписала заяву про проведення перевірки та не видавала нотаріально посвідчену довіреність на представництво її інтересів, не можуть бути вирішальними при розгляді даної справи, оскільки вони не спростовують встановлених перевіркою порушень чинного законодавства, які створювали реальну загрожу життю та здоров`ю невизначеної кількості людей, а тому судова колегія не враховує висновок експертизи.
Згідно ч.9 ст.7 Закону № 877-V розпорядчі документи щодо усунення порушень вимог законодавства можуть бути оскаржені до відповідного центрального органу виконавчої влади або суду в установленому законом порядку.
Виходячи з наведеного, суб`єктами господарювання до суду можуть бути оскаржені рішення, дії, бездіяльність суб`єктів владних повноважень, які порушують права, свободи та інтереси. При цьому ці рішення, дія або бездіяльність у будь-якому випадку повинні бути такими, які породжують, змінюють або припиняють права та обов`язки у сфері публічно-правових відносин. Отже, задоволенню в адміністративному судочинстві підлягають лише ті позовні вимоги, які відновлюють фактично порушені права, свободи та інтереси особи у сфері публічно-правових відносин.
Між тим, колегією суддів встановлено, що 25.09.2019 року Одеським міським управлінням ГУ Держпродспоживслужби в Одеській області за результатами проведення позапланового заходу державного контролю стосовно додержання операторами ринку вимог законодавства про харчові продукти та корми, здоров`я та благополуччя тварин складено Акт №3747, за висновками якого порушень з боку Підприємця не встановлено.
Крім цього, з листа Одеського міського управління ГУ Держпродспоживслужби в Одеській області від 07.10.2019 року №38.1/561 вбачається, що рішенням (наказом №4573 від 03.10.2019 року) проведено державну реєстрацію потужностей оператора ринку - ФОП ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 . 
Як пояснила в суді апеляційної інстанції позивачка, після проведення державної реєстрації потужностей, вона відновила свою підприємницьку діяльність.
Водночас представник відповідача під час розгляду апеляційної скарги пояснив суду, що після прийняття оскаржуваного рішення та до моменту розгляду даної справи в суді першої та апеляційної інстанції суб`єкт владних повноважень не перевірив стан виконання припису від 18.05.2018 року.
Зазначені обставини, на переконання судової колегії, свідчать про те, що апелянтом не доведено наявність законних та об`єктивних підстав для зобов`язання позивача тимчасово припинити обіг харчових продуктів на потужностях по АДРЕСА_1 , з урахуванням того, що на час розгляду апеляційної скарги Підприємцем у встановленому законом порядку зареєстровано потужності та отримано дозвіл на здійснення підприємницької діяльності в закладі громадського харчування.
Таким чином судова колегія не знаходить підстав для задоволення позову ГУ Держпродспоживслужби в Одеській області.
В свою чергу, колегія суддів зазначає, що і вимоги ОСОБА_1 не можуть бути задоволені, оскільки, як вже зазначалось вище, відповідач не мав обов`язку ідентифікувати її підпис на заяві, посадові особи фактично були допущені до перевірки, Підприємець вчиняла дії щодо усунення виявлених в ході перевірки порушень, а відтак, дії відповідача відповідали вимогам чинного законодавства, були вчинені в межах наданих повноважень, а відтак, підстави для визнання їх дій протиправними відсутні. 
Що стосується оскаржуваного рішення, судова колегія зазначає, що воно вичерпало свою дію з моменту звернення відповідача до суду з даним позовом, воно не є юридично значимим для позивача, і його скасування не призведе до відновлення порушеного права. 
Відповідно до частини 1 статті 9 КАС України  розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Згідно частини першої статті 72 КАС України  доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються судом письмовими, речовими та електронними доказами, висновками експертів, показаннями свідків.
Статтею 90 КАС України передбачено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Виходячи з викладеного та враховуючи встановлені по справі обставини, колегія суддів приходить висновку про те, що у зв`язку із неправильним застосуванням судом апеляційної інстанції норм матеріального права Рішення Одеського окружного адміністративного суду від 23 жовтня 2019 року підлягає скасуванню з ухваленням нової постанови про відмову у задоволенні позовних вимог за основним та за зустрічним позовом.
Керуючись ст. ст. 308, 310, 315, 317, 320, 322, 325, 328 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області - задовольнити частково.
Рішення Одеського окружного адміністративного суду від 23 жовтня 2019 року - скасувати.
Прийняти у справі нову постанову, якою у задоволенні позову Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області та зустрічного позову Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 - відмовити.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Головуючий суддя 	 	Косцова І.П.	
Судді	    	Осіпов Ю.В.  	
    Повне судове рішення складено 22.04.2020 року.