ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 червня 2020 року	Львів	Справа № 1.380.2019.004428 пров. № А/857/1501/20	

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі:
головуючого судді                                                              Обрізко І.М., 
суддів                                                                                  Іщук Л.П., Онишкевича Т.В., 
за участю секретаря судового засідання                              Лутчин А.М.,                                 

розглянувши у відкритому судовому засіданні  у місті Львові апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції у Львівській області на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 02 грудня 2019 року, прийняте суддею Сподарик Н.І. о 10 годині 24 хвилині у місті Львові, повний текст складений 12.12.2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Львівській області про визнання протиправними дій, скасування висновку і наказів, зобов`язання вчинити дії,-

                                                        встановив:

ОСОБА_1 (надалі - позивач) звернувся з адміністративним позовом до Головного управління Національної поліції у Львівській області (надалі - ГУНП у Львівській області, відповідач) про визнання протиправними дій щодо зарахування (включення) ОСОБА_1 до Кадрового резерву працівників поліції ГУНП у Львівській області на 1-ше півріччя 2019 року, затвердженого начальником ГУНП у Львівській області 02.01.2019 року та до Плану-графіку щодо кількості працівників поліції ГУНП у Львівській області, які зараховані до кадрового резерву, та строків проходження ними стажування у 2019 році, затвердженого начальником ГУНП у Львівській області 02.01.2019 року; зобов`язання виключити ОСОБА_1 з Кадрового резерву працівників поліції ГУНП у Львівській області на 1-ше півріччя 2019 року, затвердженого начальником ГУНП у Львівській області 02.01.2019 року та з Плану-графіку щодо кількості працівників поліції ГУНП у Львівській області, які зараховані до кадрового резерву, та строків проходження ними стажування у 2019 році, затвердженого начальником ГУНП у Львівській області 02.01.2019 року; визнання протиправним та скасування пункту 1 Наказу ГУНП у Львівській області від 16.05.2019 року № 1540 «Про направлення на стажування працівників ГУНП у Львівській області в Донецьку область» в частині направлення для проходження стажування у період з 21.05.2019 року по 21.08.2019 року до ГУНП в Донецькій області підполковника поліції ОСОБА_1, інспектора-чергового чергової частини відділення поліції на станції «Львів» Залізничного ВП ГУНП у Львівській області; визнання протиправним та скасування пункту 3 резолютивної частини Висновку службового розслідування за фактом невиконання окремими працівниками ГУНП у Львівській області вимог наказу начальника ГУНП у Львівській області від 16.05.2019 року № 1540 «Про направлення на стажування працівників ГУНП у Львівській області в Донецьку область», складеного 05.07.2019 року дисциплінарною комісією у складі голови комісії - старшого інспектора ВІОС УКЗ ГУНП у Львівській області майора поліції Трухан Андрія, членів комісії - старшого інспектора ВІОС УКЗ ГУНП у Львівській області капітана поліції Плетеницької Віри, інспектора ВПН УКЗ ГУНП у Львівській області капітана поліції Копильчака Миколи , затвердженого 05.07.2019 року начальником ГУНП у Львівській області генералом поліції третього рангу Середою Валерієм , щодо застосування до інспектора-чергового чергової частини відділення поліції на станції «Львів» Залізничного ВП ГУНП у Львівській області підполковника поліції ОСОБА_1  дисциплінарного стягнення - догани; визнання протиправним та скасування пункту 4 резолютивної частини Висновку службового розслідування, за фактом невиконання окремими працівниками ГУНП у Львівській області вимог наказу начальника ГУНП у Львівській області від 16.05.2019 року № 1540 «Про направлення на стажування працівників ГУНП у Львівській області в Донецьку область», складеного 05.07.2019 року дисциплінарною комісією у складі голови комісії - старшого інспектора ВІОС УКЗ ГУНП у Львівській області майора поліції Трухан Андрія, членів комісії - старшого інспектора ВІОС УКЗ ГУНП у Львівській області капітана поліції Плетеницької Віри, інспектора ВПН УКЗ ГУНП у Львівській області капітана поліції Копильчака Миколи , затвердженого 05.07.2019 року начальником ГУНП у Львівській області генералом поліції третього рангу Середою Валерієм, в частині щодо вирішення в атестаційному порядку питання доцільності подальшого проходження служби інспектором-черговим чергової частини відділення поліції на станції «Львів» Залізничного ВП ГУНП у Львівській області підполковником поліції ОСОБА_1 ; визнання протиправним та скасування пункту 5 резолютивної частини Висновку службового розслідування, за фактом невиконання окремими працівниками ГУНП у Львівській області вимог наказу начальника ГУНП у Львівській області від 16.05.2019 року № 1540 «Про направлення на стажування працівників ГУНП у Львівській області в Донецьку область», складеного 05.07.2019 року дисциплінарною комісією у складі голови комісії -  старшого інспектора ВІОС УКЗ ГУНП у Львівській області майора поліції Трухан Андрія, членів комісії - старшого інспектора ВІОС УКЗ ГУНП у Львівській області капітана поліції Плетеницької Віри, інспектора ВПН УКЗ ГУНП у Львівській області капітана поліції Копильчака Миколи , затвердженого 05.07.2019 року начальником ГУНП у Львівській області генералом поліції третього рангу Середою Валерієм, в частині щодо зобов`язання начальника СКЗ Залізничного ВП здійснити до 15.08.2019 року ретельний аналіз службової діяльності працівника Залізничного ВП ГУНП ОСОБА_1, а також вивчити перебування останнього на лікуванні з 07.11.2015 року по теперішній час, а також надати зібрані матеріали щодо ОСОБА_1 на розгляд Атестаційної комісії ГУНП у Львівській області для вирішення питання щодо доцільності його подальшого проходження служби в Національній поліції; визнання протиправним та скасувати пункт 1 Наказу ГУНП у Львівській області від 05.08.2019 року № 2395 «Про застосування дисциплінарного стягнення до поліцейського Залізничного ВП ГУНП у Львівській області» про накладення на інспектора - чергового чергової частини відділення поліції на станції «Львів» Залізничного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області підполковника поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді догани та зменшення щомісячної премії у розмірі 5 % (п`ять відсотків) терміном на один місяць; визнання протиправним та скасування пункту 2 Наказу ГУНП у Львівській області від 05.08.2019 року № 2395 «Про застосування дисциплінарного стягнення до поліцейського Залізничного ВП ГУНП у Львівській області» в частині щодо вирішення в атестаційному порядку питання доцільності подальшого проходження служби інспектором-черговим чергової частини відділення поліції на станції «Львів» Залізничного ВП ГУНП у Львівській області підполковником поліції ОСОБА_1 ; зобов`язати ГУНП у Львівській області донарахувати та виплатити ОСОБА_1 5 % (п`ять відсотків) щомісячної премії за один місяць, на суму якої було зменшено його грошове забезпечення на підставі пункту 1 Наказу ГУНП у Львівській області від 05.08.2019 року № 2395 «Про застосування дисциплінарного стягнення до поліцейського Залізничного ВП ГУНП у Львівській області»; зобов`язання відповідача  надати звіт про виконання судового рішення у десятиденний строк з моменту набрання судовим рішенням законної сили.
Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 02 грудня 2019 року задоволено адміністративний позов.
Задовольняючи позов, суд виходив з того, що позивач не виявляв бажання щодо включення його до кадрового резерву, участі у конкурсі не брав, документів, визначених у п.13 Положення №808 (рапорту та згоди на проведення перевірки) до кадрового підрозділу не подавав. 
Стосовно позивача у даному випадку відсутнє також і переміщення в порядку просування по службі. Причому, позивач із подібними зверненнями на ім`я керівника не звертався.
Стажування працівників поліції здійснюється відповідно до вимог Положення №1625, перелік підстав для направлення для стажування є вичерпним. З аналізу обставин, в позивача відсутні підстави для направлення його на стажування. Крім того, передумовою для цього є зарахування (включення) його до кадрового резерву здійснюється для подальшого направлення на стажування.
Крім того, як вбачається із матеріалів справи, позивач вже проходив відповідне стажування на посаді, яку він займає, що підтверджується індивідуальним планом стажування.
Отже, вбачається протиправність дій ГУНП у Львівській області щодо зарахування ОСОБА_1 до Кадрового резерву та до плану - графіку, які зараховані до кадрового резерву  та строків проходження ними стажування у 2019 році, позаяк, подібне суперечить конкурсним засадам здійснення добору кандидатів та здійснене з порушенням порядку, встановлено Положенням «Про порядок формування кадрового резерву на керівні посади  в Міністерстві внутрішніх справ України, його територіальних органах та підрозділах».
З приводу притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, то подібний інститут врегульований Дисциплінарним статутом.
Висновком службового розслідування жодним чином не обґрунтовано, в чому саме проявилося порушення позивачем службової дисципліни. Відтак, таке проведено з порушенням порядку його проведення.
Крім того, ст.12 Дисциплінарного статуту передбачено вичерпний перелік дисциплінарних стягнень. При цьому, на ОСОБА_1 було накладено наказом від 05.08.2019 року два стягнення у вигляді догани та зменшення щомісячної премії в розмірі 5 % терміном на один місяць. Що стосується останнього, то перелік ст.13 Статуту такого не передбачає.
Також звернута увага, що наказ про застосування дисциплінарного стягнення до позивача не містить посилань на конкретні підстави для проведення атестування , передбачені ч.2 ст. 57 Закону України «Про Національну поліцію». 
Не погодившись із зазначеним судовим рішенням, ГУНП у Львівській області подало апеляційну скаргу. Вважає, що судом першої інстанції порушені норми матеріального та процесуального права. 
В апеляційній скарзі звертає увагу на те, що судом не було повністю з`ясовано обставини, що мають значення для справи, а висновки суду не відповідають її обставинам.
Проведеним службовим розслідуванням установлено грубе порушення службової дисципліни зі сторони позивача ОСОБА_1 , який не прибув без поважним причин 21.05.2019 року до ГУНП у Львівській області для направлення на проходження стажування  в ГУНП у Донецькій та Луганській областях.
Апелянтом проаналізовано норми законодавства, що регулюють спірні відносини.
Просить скасувати рішення суду та ухвалити постанову, якою відмовити у задоволенні позову. 
Сторона  відповідача подала клопотання про відкладення розгляду справи із покликанням на запровадження в Україні карантину.
За результатами розгляду вказаного клопотання, колегія суддів ухвалила його відхилити, оскільки поверхневі та загальні покликання на умови карантину не можуть вважатися достатньою підставою для відкладення розгляду справи. Також рекомендація Ради суддів України (лист № 9рс-186/20 від 16.03.2020 року) не вказує на припинення судами розгляду справ, а лише встановлює особливий режим судів України, який включає в себе, зокрема, розгляд справ в режимі відеоконференції, по можливості здійснення розгляду справи без участі сторін, в порядку письмового провадження, рекомендацію учасникам судових засідань подавати до суду заяви про розгляд справи у їхній відсутності за наявними у справі матеріалами.
Крім того, відповідач знаходиться на території м. Львова, а тому не має будь-яких перешкод для участі у справі.
Також, суд звертає увагу на те, що учасники справи подали усі наявні у них докази. Клопотання про надання чи витребування нових доказів відповідач не надав, позиції сторін висвітленні у документах, які містяться у матеріалах справи, а тому явка сторін в судове засідання апеляційної інстанції не є обов`язковою.
При цьому колегія суддів враховує також ті обставини, що розгляд справи уже неодноразово відкладався за аналогічним клопотанням відповідача.
Апеляційний суд вважає, що  відкладення розгляду справи без пошуку реальних можливостей здійснювати правосуддя в умовах карантину може бути розцінено як самоусунення від виконання обов`язку по здійсненню розгляду справи.
В судове засідання для розгляду апеляційної скарги учасники справи не прибули, належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду справи, а тому відповідно до ч.4 ст.229, ст.313 КАС України апеляційний суд ухвалив розгляд апеляційної скарги здійснити за відсутності учасників справи та без здійснення фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу.
Колегія суддів заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, приходить до наступного.
Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Розглядаючи спір, судова колегія вважає, що місцевий суд в повній мірі дослідив і оцінив обставини по справі, надані сторонами докази.
Судом встановлено, що з 15.08.1998 року ОСОБА_1 проходить службу в органах внутрішніх справ та Національної поліції України, працює на посаді інспектора  - чергового чергової частини відділення поліції на станції «Львів» Залізничного відділу поліції ГУНП у Львівській області. 
Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 02.07.2018 року визнано протиправними дії ГУНП у Львівській області щодо зарахування (включення) ОСОБА_1 до кадрового резерву працівників поліції на перше півріччя 2018 року, затвердженого начальником ГУНП у Львівській області 02.01.2018 року, та до плану- графіку щодо кількості працівників, які зараховані до кадрового резерву, а також строків проходження ними стажування у 2018 році, затвердженого начальником Головного управління Національної поліції у Львівській області 25.01.2018 року, а також зобов`язано ГУНП у Львівській області виключити ОСОБА_1 з кадрового резерву працівників поліції ГУНП у Львівській області на перше півріччя 2018 року, затвердженого начальником ГУНП у Львівській області 02.01.2018 року, та з плану- графіку щодо кількості працівників, які зараховані до кадрового резерву, а також строків проходження ними стажування у 2018 році, затвердженого начальником ГУНП у Львівській області 25.01.2018 року. Рішення набрало законної сили.
16.05.2019 року ГУНП у Львівській області видано наказ «Про направлення на стажування працівників ГУНП у Львівській області в Донецьку область» № 1540, яким наказано  інспектора -чергового чергової частини відділення поліції на станції «Львів» Залізничного ВП ГУНП у Львівській області підполковника поліції ОСОБА_1 направити на проходження стажування у період з 21.05.2019 року по 21.08.2019 року до ГУНП в Донецьку область.
09.08.2019 року інспектора-чергового чергової частини відділення поліції на станції «Львів» Залізничного відділу поліції ГУНП у Львівській області підполковника поліції ОСОБА_1 було ознайомлено з Наказом ГУНП у Львівській області від 05.08.2019 року № 2395 «Про застосування дисциплінарного стягнення до поліцейського Залізничного ВП ГУНП у Львівській області», відповідно до п. 1 за порушення службової дисципліни, зокрема основних обов`язків поліцейського, передбачених ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», щодо неухильного дотримання положень Конституції України, законів України та нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, вимоги п. 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейського, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 року № 1179, вимоги вказівки Голови Національної поліції України від 03.08.2017 року № 8411/01/12-2017 «Про кадрові призначення в системі Національної поліції України», Наказу ГУНП у Львівській області від 16.05.2019 року № 1540 «Про направлення на стажування працівників ГУНП у Львівській області в Донецьку область» та службової телеграми ГУНП від 16.05.2019 року № 1904/04/13-2019 до інспектора -чергового чергової частини відділення поліції на станції «Львів» Залізничного ВП ГУНП у Львівській області підполковника поліції ОСОБА_1 було застосовано дисциплінарне стягнення - догана та відповідно до ч. 5 ст. 23 Дисциплінарного статуту було зменшено щомісячну премію у розмірі 5 % терміном на один місяць. Крім того, відповідно до п. 2 вказаного оскаржуваного наказу вирішено - питання доцільності подальшого проходження служби інспектора-чергового чергової частини відділення поліції на станції «Львів» Залізничного ВП ГУНП у Львівській області підполковника поліції ОСОБА_1 вирішити в атестаційному порядку.
Підставою для прийняття оспорюваного наказу слугував висновок службового розслідування від 05.07.2019 року, затверджений 05.07.2019 року начальником ГУНП у Львівській області генералом поліції Середою В .В . Висновок службового розслідування складений  за фактом невиконання окремими працівниками ГУНП у Львівській області вимог наказу начальника ГУНП у Львівській області від 16.05.2019 року № 1540 «Про направлення на стажування працівників ГУНП у Львівській області в Донецьку область» дисциплінарною комісією у складі голови комісії - старшого інспектора ВІОС УКЗ ГУНП у Львівській області майора поліції Трухан Андрія , членів комісії - старшого інспектора ВІОС УКЗ ГУНП у Львівській області капітана поліції Плетеницької Віри , інспектора ВПН УКЗ ГУНП у Львівській області капітана поліції Копильчака Миколи .
Мотивувальна частина вказаного Висновку службового розслідування в частині, що стосується позивача - ОСОБА_1 , зводиться до невиконання ним вимог вказівки Голови Національної поліції України від 03.08.2017 року № 8411/01/12-2017 «Про кадрові призначення в системі Національної поліції України», IX розділу Положення про організацію післядипломної освіти працівників Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 24.12.2015 року № 1625 та наказу ГУНП у Львівській області від 16.05.2019 року № 1540 «Про направлення на стажування працівників ГУНП у Львівській області в Донецьку область» (а.с.145-150).
Відповідно до ч. 1 ст. 17 Закону України від 02.07.2015 року №580-VIII «Про Національну поліцію» (надалі - Закон 580) поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.
За приписами ч. 1 ст. 19 Закону 580 у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.
Порядок формування кадрового резерву на керівні посади в Міністерстві внутрішніх справ України, його територіальних органах та підрозділах  регулюється Положенням «Про порядок формування кадрового резерву на керівні посади в Міністерстві внутрішніх справ України, його територіальних органах та підрозділах», затверджене наказом МВС України від 17.09.2012 року №808 (далі     - Положення №808).
Відповідно до п.2 Положення №808 «кадровий резерв» - це спеціально сформована група осіб начальницького складу, які мають досвід оперативно-слідчої роботи, управлінської діяльності та відповідні ділові якості, можуть об`єктивно оцінювати стан справ у службовій діяльності, приймати виважені, обґрунтовані рішення.
Кадровий резерв формується з метою вивчення особистих якостей працівників та їх підготовки до виконання посадових обов`язків на керівних посадах апарату Міністерства внутрішніх справ України, його територіальних органів та підрозділів.
Згідно з п.8 Положення №808 добір кандидатів до кадрового резерву здійснюється на конкурсній основі.
Пунктом 9 Положення №808 передбачено, що конкурс складається з таких етапів: оприлюднення оголошення про проведення конкурсу; приймання документів від осіб, які бажають узяти участь у конкурсі, та пропозицій керівників структурних підрозділів апарату Міністерства, начальників ГУМВС, УМВС, керівників районних, районних в містах, міських управлінь (відділів), лінійних управлінь (відділів) (далі - міськрайонні органи), керівників структурних підрозділів територіальних органів щодо кандидатів на участь у конкурсі; проведення оцінювання особистих якостей кандидатів та рівня їх підготовки до виконання посадових обов`язків на керівних посадах; добір кандидатів.
Для участі у конкурсі до кадрових підрозділів подаються такі документи: рапорт кандидата, письмова згода на проведення перевірки поданих відомостей та зберігання, використання та оприлюднення персональних даних, копії документів про освіту, засвідчених кадровими підрозділами (диплом про повну вищу освіту, документи про вчене звання, науковий ступінь, свідоцтво про підвищення кваліфікації), рекомендаційні листи керівників вищого рівня (за наявності) (відповідно до п.13 Положення №808). 
Суд першої інстанції вірно встановив, що позивач не виявляв бажання щодо включення його до кадрового резерву, участі в конкурсі не брав, документів, визначених у п.13 Положення №808, зокрема, рапорту та згоди на проведення перевірки, до кадрового підрозділу не подавав.
З листа Національної поліції України від 03.08.2017 року № 8411/01/12-2017 «Про кадрові призначення в системі Національної поліції України» вбачається, що переміщення в порядку просування по службі поліцейських підрозділів патрульної служби поліції особливого призначення (молодшого складу поліції), які не проходили атестування або які були звільнені зі служби в поліції через службову невідповідність, але в подальшому були поновлені в судовому порядку чи прийняті на службу до поліції в установленому законом порядку, здійснювати за наявності в них досвіду тимчасового виконання обов`язків за посадами в головних управліннях Національної поліції в Донецькій та Луганській областях або успішного проходження ними стажування в зазначених органах поліції.
Однак, ОСОБА_1 не є працівником підрозділу патрульної служби поліції особливого призначення, а є працівником чергової частини відділення поліції на станції «Львів» Залізничного ВП ГУНП у Львівській області, що є територіальним (відокремленим) підрозділом ГУНП у Львівській області.
Крім того, позивач не є особою молодшого складу поліції. Так, відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 80 Закону 580 установлюються такі спеціальні звання поліцейських, зокрема, спеціальні звання молодшого складу: рядовий поліції; капрал поліції; сержант поліції; старший сержант поліції. При цьому позивач має звання підполковник поліції, що відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 80 Закону України «Про Національну поліцію» є званням середнього складу.
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 65 Закону 580 переміщення поліцейських здійснюється на вищу посаду - у порядку просування по службі. Відповідно до ч. 2 ст. 65 Закону 580 посада вважається вищою, якщо за цією посадою штатом (штатним розписом) передбачене вище спеціальне звання поліції.  Відтак, з приводу позивача не проводилось переміщення в порядку просування по службі.
Відповідно до ч. 8 ст. 65 Закону 580 переведення поліцейського може здійснюватися за його ініціативою, ініціативою прямих керівників (начальників), керівників інших органів (закладів, установ) поліції, які порушили питання про переміщення. 
Стажування працівників поліції здійснюється відповідно до вимог Положення про організацію післядипломної освіти працівників Національної поліції України, затвердженого     наказом Міністерства внутрішніх справ України від 24.12.2015 року № 1625 (надалі - Положення № 1625).
Відповідно до п. 2 Положення №1625 стажування проходять:
1) працівники поліції, які зараховані до кадрового резерву, - для просування по службі;
2) працівники поліції, які вперше призначені на посади керівного складу Національної поліції України; 
3) інші працівники поліції - при призначенні на нову посаду.
Перелік підстав для направлення на стажування працівників поліції є вичерпним.
Черговість направлення на стажування передбачена у п.4 листа Національної поліції України «Про організацію проведення стажування в системі Національної поліції України» від 26.01.2018 року №1053/01/12-2978, зокрема, у вказаному листі зазначено категорії осіб, які підлягають першочерговому направленню на стажування.
З урахуванням викладеного, колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції про те, що в позивача відсутні підстави для направлення його на стажування, передбачені п.2 Положення №1625.
Крім того, передумовою направлення працівника поліції на стажування є зарахування (включення) його до кадрового резерву, а не навпаки - зарахування до кадрового резерву здійснюється для подальшого направлення на стажування.
Судом встановлено, що ОСОБА_1 жодних рапортів до кадрових підрозділів про його участь у конкурсах щодо зарахування його до кадрового резерву не подавав, а також не подавав необхідних документів для допуску його для участі у вказаних конкурсах, а саме не надавав письмової згоди на проведення перевірки поданих відомостей та зберігання, використання та оприлюднення його персональних даних, не надавав копій документів про освіту, засвідчених кадровими підрозділами (диплом про повну вищу освіту, документи про вчене звання, науковий ступінь, свідоцтво про підвищення кваліфікації), а також не отримував рекомендаційні листи керівників вищого рівня та не подавав їх для участі у вказаних конкурсах. 
Крім того, посада інспектора-чергового чергової частини відділення поліції на станції «Львів» Залізничного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області не відноситься до категорії посад, за якими штатом передбачено спеціальне звання не нижче підполковника поліції чи полковника поліції.
З приводу позовних вимог про скасування пункту 1 Наказу ГУНП у Львівській області від 16.05.2019 року № 1540 «Про направлення на стажування працівників ГУНП у Львівській області в Донецьку область» судом із матеріалів справи встановлено, що перед призначенням позивача на посаду інспектора-чергового чергової частини відділення поліції на станції «Львів» Залізничного відділу поліції ГУНП у Львівській області він вже проходив відповідне стажування на вказаній посаді, що підтверджується Індивідуальним планом стажування, затвердженим т.в.о. начальника УОАЗОР ГУНП у Львівській області підполковником поліції Гривняком С. О. 02.05.2017 року, з відмітками про виконання всіх пунктів стажування, відгуком стажування ОСОБА_1 на посаді інспектора-чергового чергової частини відділення поліції на станції «Львів» Залізничного відділу поліції ГУНП у Львівській області, складеного 24.05.2017 року начальником ситуаційного відділу № 2 УОАЗОР ГУНП у Львівській області підполковником поліції Логановичем І.А ., звітом стажування від 24.05.2017 року (а.с.92-96, том І).
Відповідно до позитивних результатів стажування та характеристик ОСОБА_1 за попередньою посадою начальником Залізничного ВП ГУНП у Львівській області підполковником поліції Гарасимом П.С. було скеровано відповідне подання на ім`я начальника ГУНП у Львівській області генерала поліції третього рангу Середи В.В. про призначення на посаду інспектора-чергового чергової частини відділення поліції на станції «Львів» Залізничного відділу поліції ГУНП у Львівській області підполковника поліції ОСОБА_1 , де були зазначені виключно позитивні характеристики позивача та клопотання про його призначення на вказану посаду, на яку він був в подальшому успішно призначений на підставі Наказу ГУНП у Львівській області від 06.06.2017 року № 463 о/с (а.с.97-98, том І).
Відтак, вірним є висновок суду першої інстанції про відсутність необхідності для проходження ОСОБА_1 повторного стажування, оскільки таке перед призначенням на вказану посаду ним вже було пройдено.
Враховуючи наведене вище, зарахування (включення) позивача до Кадрового резерву працівників поліції ГУНП у Львівській області на 1-ше півріччя 2019 року, затвердженого начальником ГУНП у Львівській області 02.01.2019 року та до Плану-графіку щодо кількості працівників поліції ГУНП у Львівській області, які зараховані до кадрового резерву, та строків проходження ними стажування у 2019 році, затвердженого начальником ГУНП у Львівській області 02.01.2019 року суперечить конкурсним засадам здійснення добору кандидатів та здійснене з порушенням порядку, встановленого Положення №808.
Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджений Законом України від 15.03.2018 року № 2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут ).
Дія цього Статуту поширюється на поліцейських, які повинні неухильно додержуватися його вимог.
Відповідно до ч. 1 ст. 12 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого    Законом України від 15.3.2018 № 2337-VIII (надалі - Дисциплінарний статут) дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Відповідно до ч. 1 ст. 13 Дисциплінарного статуту НП України дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.
Згідно до ч. 2 ст. 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.
Відповідно до ч. 3 ст. 13 Дисциплінарного статуту до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.
Відповідно до ч. 1 ст. 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.
Згідно з ч. 2 ст. 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.
Відповідно до ч. 3 ст. 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Згідно з ч. 4 ст. 14 Дисциплінарного статуту підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Відповідно до ч. 10 ст. 14 Дисциплінарного статуту порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.
Наказом Міністерства внутрішніх справ України № 893 від 07.11.2018  року затверджено Порядок проведення службових розслідувань в Національній поліції України (далі - Порядок №893).
Відповідно до п. 4 розділу 2 Порядку № 893 у наказі про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії визначаються голова та члени дисциплінарної комісії, зазначається підстава проведення службового розслідування, а також прізвище, ім`я, по батькові, посада поліцейського, стосовно якого воно проводитиметься (у разі якщо на час призначення службового розслідування це відомо).
Відповідно до п. 1 розділу 5 Порядку № 893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.
Пункт 4 розділу 5 Порядку №893 встановлює, що службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.
Із матеріалів справи вбачається, що підставою для прийняття оскаржуваного наказу від 05.08.2019 року № 2395 «Про застосування дисциплінарного стягнення до поліцейського Залізничного ВП ГУНП у Львівській області»  був висновок службового розслідування від 05.07.2019 року, затверджений 05.07.2019 року начальником ГУНП у Львівській області генералом поліції Середою В.В.
У висновку зазначено пояснення ОСОБА_1 , де він вказав, що оскільки має рішення Львівського окружного адміністративного суду від 02.07.2018 року про визнання протиправних дій ГУНП щодо включення ОСОБА_1 до кадрового резерву працівників поліції на перше півріччя 2018 року для проходження стажування в Донецькій та Луганській області, то і не прибув у відбуття для стажування. 
Судом першої інстанції вірно звернута увага на те, що  висновок службового розслідування не містить зазначення наслідків (їх тяжкість), що настали у зв`язку із вчиненням дисциплінарного проступку, надання оцінки характеристиці особи порушника, відсутні вказівки на наявність причинного зв`язку між неправомірними діяннями особи та їх наслідками, конкретні вимоги законодавства або посадові обов`язки, які було порушено, наявність вини, зазначень обставин, що пом`якшують чи обтяжують ступінь відповідальності порушника, а також ставлення до скоєного.
Зі змісту вказаного висновку службового розслідування, ні судом першої інстанції, ні апеляційний судом не встановлено вчинення позивачем конкретних дій чи бездіяльності, що містять ознаки дисциплінарного проступку чи свідчать про невиконання ним службових обов`язків. Крім того, пояснення, які надавались позивачем та наведені у висновку службового розслідування, також не містять даних про вчинення позивачем дисциплінарного проступку.
Зі змісту оскаржуваного наказу № 2395 від 05.08.2019 «Про застосування дисциплінарного стягнення до поліцейського Залізничного ВП ГУНП у Львівській області» вбачається, що до позивача застосовано дисциплінарне стягнення - догана та зменшення щомісячної премії у розмірі 5 % (п`ять відсотків) терміном на один місяць. Однак, ці норми носять загальний характер і визначають обов`язки та правила поведінки поліцейських. Для констатації факту порушення таких норм необхідно вказати на конкретні дії чи бездіяльність, що призвели до їх порушення.
На думку суду, висновком службового розслідування жодним чином не обґрунтовано, в чому саме проявилося порушення позивачем службової дисципліни. Відповідачем не доведено жодних фактів, які можна було б кваліфікувати як порушення позивачем службової дисципліни та вчинення дисциплінарного проступку. 
Крім того, статтею 12 Дисциплінарного статуту передбачено вичерпний перелік дисциплінарних стягнень, які можуть накладатися на осіб рядового та начальницького складу органів внутрішніх справ за порушення службової дисципліни. Такого дисциплінарного стягнення, як зменшення щомісячної премії у переліку немає.
Відповідно до ч.5 ст.23 Дисциплінарного статуту у місяці виконання дисциплінарного стягнення поліцейського може бути позбавлено премії повністю або частково в порядку, визначеному Міністерством внутрішніх справ України.
Апеляційний суд звертає увагу на те, що згідно пункту 12 Розділу II «Грошове забезпечення» Порядку виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та курсантам вищих навчальних закладів МВС із специфічними умовами навчання, затвердженого Наказом МВС України від 260 від 06.04.2016 року, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 29 квітня 2016 року, (надалі - Порядок №260) керівники органів поліції мають право преміювати поліцейських відповідно до особливостей проходження служби та особистого внеску поліцейського в загальні результати служби з урахуванням специфіки і особливостей виконання покладених на нього завдань та у межах асигнувань, затверджених на грошове забезпечення для утримання Національної поліції.
Розміри премії встановлюються за рішенням керівників органів поліції відповідно до затверджених ними положень про преміювання та наявного фонду грошового забезпечення.
Виплата премій поліцейським здійснюється за наказами керівників органів поліції.
У випадку допущення поліцейськими проступків, які впливають на розмір премії, до наказу вносяться відповідні зміни та проводиться перерахунок премії в наступному місяці.
Накази про преміювання поліцейських видаються до 25 числа кожного місяця на підставі списків начальників структурних підрозділів органу поліції, погоджених з фінансовим підрозділом у частині розміру фонду преміювання.
Аналіз приписів пункту 12 Розділу II «Грошове забезпечення» Порядку №260 вказує на те, що у разі якщо з боку поліцейського мав місце проступок, який впливає на розмір премії, то за умови винесення наказу про преміювання працівників за відповідний місяць, до наказу вносяться зміни, а розмір премії перераховується в наступному місяці.
Зазначений висновок апеляційного суду відповідає позиції Верховного Суду, викладеному у постанові від 04.04.2018 року у справі №804/4588/17.
Апеляційний суд зазначає, що відповідачем не надано суду доказів, які б підтверджували факт внесення змін до наказу про преміювання, а також відповідачем не надано підтверджень саме проведення перерахунку премії позивача у зв`язку із внесенням відповідних змін в наказ. 
Також колегія суддів звертає увагу на те, що мотивація апеляційної скарги зводиться здебільшого до аналізу норм законодавства. Відповідачем жодним чином не спростовано висновків суду першої інстанції, викладених в оскаржуваному судовому рішенні.
Відтак, доводи апеляційної скарги дають підстави для висновку про правильне застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, які призвели до правильного вирішення справи.
Судові витрати розподілу не підлягають з огляду на результат вирішення апеляційної скарги та виходячи з вимог ст. 139 КАС України.

Керуючись ст.ст. 229, 308, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

                                                        постановив:

Апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції у Львівській області залишити без задоволення, рішення Львівського окружного адміністративного суду від 02 грудня 2019 року у справі №1.380.2019.004428 - без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків встановлених ч.5 ст.328 Кодексу адміністративного судочинства України з урахуванням гарантій, встановлених пунктом 3 розділу VI "Прикінцевих положень" Кодексу адміністративного судочинства України. 

Головуючий суддя	 	І. М. Обрізко 	
судді	 	Л. П. Іщук 	
 	 	Т. В. Онишкевич  	
Повне судове рішення складено 04.06.2020 року.