Ухвала
 
03 червня 2020 року 
м. Київ
 
справа № 754/16146/17
провадження № 61-6012ск20
 
Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Ступак О. В. (суддя-доповідач), Гулейкова І. Ю., Усика Г. І., 
 
вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою представника ОСОБА_1 , ОСОБА_2 - ОСОБА_3 на постанову Київського апеляційного суду від 23 січня 2020 року у справі за позовом  ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 про відшкодування майнової шкоди, спричиненої внаслідок залиття квартири, 
 
ВСТАНОВИВ:
 
28 березня 2020 року представник ОСОБА_1 , ОСОБА_2 - ОСОБА_3 подав касаційну скаргу на постанову Київського апеляційного суду від 23 січня 2020 року у вищевказаній справі. 
 
Ухвалою Верховного Суду від 15 квітня 2020 року зазначену касаційну скаргу залишено без руху для усунення виявлених недоліків до 18 травня 2020 року, але не більше десяти днів з дня отримання ухвали, а саме сплати судового збору.
 
У травні 2020 року до Верховного Суду надійшли матеріали на усунення недоліків касаційної скарги, а саме квитанція про сплату судового збору у розмірі 1 280,00 грн.
 
Таким чином недоліки касаційної скарги усунуті. 
Відповідно до пункту 2 частини третьої статті 389 ЦПК України не підлягають касаційному оскарженню: судові рішення у малозначних справах та у справах з ціною позову, що не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім випадків, якщо: а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу; г) суд першої інстанції відніс справу до категорії малозначних помилково.
 
За правилом пункту 1 частини другої статті 19 ЦПК України малозначними справами є справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. 
 
Ціна позову у цій справі складає 59 092,27 грн, що є меншим, ніж сто розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (210 100,00 грн) грн, а тому у розумінні ЦПК України справа є малозначною. 
 
Водночас, касаційна скарга містить посилання заявника на те, що у цій малозначній справі наявні підстави, передбачені підпунктами «а», «в» пункту 2 частини третьої статті 389 ЦПК України, за наявності яких судові рішення у малозначній справі підлягають касаційному оскарженню. 
 
Зі змісту доводів касаційної скарги вбачається, що вона стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики, а саме: чи може суд апеляційної інстанції повністю скасувати рішення суду першої інстанції, яким стягнуто на користь позивача грошові кошти частково із кожного відповідача, у випадку його оскарження одним відповідачем.  
 
Разом з тим, доводи касаційної скарги про те, що справа має виняткове значення для заявника є необґрунтованими, оскільки такі доводи по свої суті зводяться до незгоди із висновками апеляційного суду та не свідчать про винятковість цієї справи для заявника. 
 
Таким чином, оскільки доводи касаційної скарги свідчать про наявність підстави передбаченої підпунктом «а» пункту 2 частини третьої статті 389 ЦПК України, то Верховний Суд дійшов висновку про наявність правових підстав відкриття касаційного провадження в малозначній справі. 
У касаційній скарзі заявник посилається на пункт 1 частини другої статті 389 ЦПК України (суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку) як на підставу оскарження судових рішень. Зокрема, заявник у касаційній скарзі зазначає, що апеляційний суд в оскаржуваному судовому рішенніне урахував висновки щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладених у постановах Верховного Суду: від 12 вересня 2018 року у справі № 638/7838/16-ц (провадження № 61-29055св18) та від 30 жовтня 2019 року у справі № 759/19726/15-ц (провадження № 61-28905св18).
 
Також як на підставу оскарження судових рішень заявник посилається на пункт 4 частини другої статті 389 ЦПК України (якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу), а саме зазначає, що суди не дослідили зібрані у справі докази (пункт 1 частини третьої статті 411 ЦПК України).
 
За змістом частини сьомої статті 394 ЦПК України та відсутності підстав для залишення касаційної скарги без руху, повернення касаційної скарги чи відмови у відкритті касаційного провадження суд постановляє ухвалу про відкриття касаційного провадження у справі, в якій вирішує питання про витребування матеріалів справи. 
 
Враховуючи, що судом не встановлено підстав для залишення касаційної скарги без руху, відмови у відкритті касаційного провадження чи повернення касаційної скарги, зважаючи на те, що доводи касаційної скарги підлягають перевірці за матеріалами справи, отже наявні підстави для відкриття касаційного провадження та витребування матеріалів указаної вище справи.
 
Касаційне провадження у цій справі відкривається на підставі пунктів 1, 4 частини другої статті 389 ЦПК України. 
 
Керуючись статтями 389, 394 ЦПК України, Верховний Суд
 
УХВАЛИВ:
 
Відкрити касаційне провадження у справі за позовом  ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 про відшкодування майнової шкоди, спричиненої внаслідок залиття квартири.
 
Витребувати з Деснянського районного суду м. Києва матеріали вищезазначеної цивільної справи № 754/16146/17.
 
Надіслати учасникам справи копії касаційної скарги та доданих до неї документів, роз`яснити їм право подати відзив на касаційну скаргу, який за формою і змістом має відповідати вимогам статті 395 ЦПК України, в 10-денний строк з дня отримання ухвали.
 
Ухвала оскарженню не підлягає.

 
Судді:	О. В. Ступак     І. Ю. Гулейков     Г. І. Усик