Ухвала
 
07 травня 2020 року
місто Київ
 
справа № 520/4080/16
провадження № 61-7662ск20
 
Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Погрібного С. О. (суддя-доповідач), Олійник А. С., Яремка В. В., розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Київського районного суду м. Одеси від 09 січня 2019 року та постанову Одеського апеляційного суду від 03 березня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про відшкодування моральної та майнової шкоди,
ВСТАНОВИВ:
І. ІСТОРІЯ СПРАВИ
Стислий виклад позиції позивача
У квітні 2016 року  ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом про солідарне стягнення з ОСОБА_4 та ОСОБА_3 на відшкодування майнової шкоди суми 108 608, 00 грн, завданої самочинною реконструкцією у будинку АДРЕСА_1 ; на відшкодування моральної шкоди - 700 000, 00 грн; стягнення 7 648, 03 грн штрафних санкцій за несвоєчасне виконання судового рішення; інфляційних втрат у сумі 90 587, 71 грн; процентів у розмірі 43 191, 84 грн.
Стислий виклад змісту рішень судів першої та апеляційної інстанцій
Рішенням Київського районного суду м. Одеси від 09 січня 2019 року позов задоволено частково.
Стягнуто у солідарному порядку з ОСОБА_4 та ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 на відшкодування моральної шкоди 300 000, 00 грн.
Здійснено розподіл судових витрат.
В іншій частині позову відмовлено.
Додатковим рішенням Київського районного суду м. Одеси від 05 лютого 2019 року стягнуто у солідарному порядку з ОСОБА_4 та ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 3 % річних у розмірі 8 094, 00 грн та інфляційні втрати - 84 813, 49 грн.
Суд першої інстанції визнав вимоги про відшкодування майнової шкоди у сумі 108 608, 00 грн недоведеними, вимоги щодо стягнення відсотків за користування грошовими коштами визнано такими, що не ґрунтуються на вимогах закону.
Разом з цим, суд першої інстанції визнав вимоги про стягнення інфляційних втрат та 3 % річних такими, що підлягають задоволенню.
Під час визначення розміру відшкодування моральної шкоди суд першої інстанції керувався засадами розумності та співмірності, визнав за можливе та обґрунтоване стягнути 300 000, 00 грн на відшкодування зазначеної шкоди.
Постановою Одеського апеляційного суду від 03 березня 2020 року рішення суду першої інстанції в частині задоволення позовних вимог про відшкодування моральної шкоди та судових витрат змінено.
Стягнуто у солідарному порядку з ОСОБА_4 та ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 у відшкодування моральної шкоди 100 000, 00 грн
Суд апеляційної інстанції визнав, що визначений судом першої інстанції розмір відшкодування моральної шкоди належним чином не обґрунтований, а тому стягнутий судом розмір такого відшкодування підлягає зменшенню.
ІІ. ВИМОГИ та АРГУМЕНТИ УЧАСНИКІВ СПРАВИ
ОСОБА_1 29 квітня 2020 року із застосуванням засобів поштового зв`язку звернулася до Верховного Суду з касаційною скаргою, в якій просила скасувати рішення суду апеляційної інстанції повністю, скасувати рішення суду першої інстанції в частині відмови у задоволенні позову. Зазначає, що такі рішення ухвалені із неправильним застосуванням норм матеріального права та порушенням норм процесуального права. Просить ухвалити нове рішення про задоволення позову.
Визначення заявником підстав касаційного оскарження
Провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи (частина третя статті 3 ЦПК України).
Відповідно до пункту 1 частини першої статті 389 ЦПК України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити у касаційному порядку рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи та постанову суду апеляційної інстанції, крім судових рішень, визначених у частині третій цієї статті.
Пунктами 1-4 частини другої статті 389 ЦПК України визначено, що підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у випадках, врегульованих процесуальним законом.
Вивчивши зміст касаційної скарги, Верховний Суд встановив, що касаційна скарга містить визначення підстав касаційного оскарження відповідно до вимог статті 389 ЦПК України.
Заявником як підстави касаційного оскарження наведених судових рішень визначено, що:
- оскаржувані рішення судів першої та апеляційної інстанцій ухвалено з порушенням норм процесуального права та неправильним застосуванням норм матеріального права;
- оскаржувані рішення не відповідають правовим висновкам, викладеним у постановах Верховного Суду від 25 січня 2018 року у справі № 537/3079/16-ц (провадження № 61-305св18), від 10 квітня 2018 року у справі № 127/16051/16-а (провадження № К/9901/10631/18).
Таким чином, серед підстав касаційного оскарження заявником рішення судів першої та апеляційної інстанцій нею зазначена та підстава, яка згадана у пункт 1 частини другої статті 389 ЦПК України, що свідчить про виконання нею вимог пункту 5 частини другої статті 392 ЦПК України щодо форми та змісту касаційної скарги.
ІІІ. ЗАГАЛЬНІ ВИСНОВКИ ЩОДО ВІДКРИТТЯ КАСАЦІЙНОГО ПРОВАДЖЕННЯ
Касаційна скарга подана з дотриманням вимог статті 392 ЦПК України, а наведені підстави касаційного оскарження відповідають положенням статті 389 ЦПК України.
Судом не встановлено наявності достатніх й обґрунтованих підстав для залишення касаційної скарги без руху, повернення касаційної скарги, а так само відмови у відкритті касаційного провадження.
IV. ВИРІШЕННЯ ПИТАННЯ ЩОДО ПОНОВЛЕННЯ СТРОКУ НА КАСАЦІЙНЕ ОСКАРЖЕННЯ
У касаційній скарзі заявник просить поновити строк на касаційне оскарження ухвали суду апеляційної інстанції, яке ухвалено 03 березня 2020 року, оскільки під час перебігу та до завершення тридцятиденного строку касаційного оскарження зазначеної ухвали оголошено карантин, що має наслідком зупинення перебігу зазначеного процесуального строку.
Згідно з частинами першою та другою статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.
Відповідно до частини третьої наведеної статті строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.
Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року № 211 з 12 березня 2020 року на всій території України установлено карантин.
Відповідно до пункту 3 Розділу ХІІ «Прикінцеві положення» ЦПК України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтею 390 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо касаційного оскарження продовжуються на строк дії такого карантину.
Ураховуючи, що оскаржуване рішення суду апеляційної інстанції ухвалено 03 березня 2020 року, закінчення тридцятиденного строку на касаційне оскарження такого рішення припадає у період дії карантину.
Разом з цим, Верховний Суд відмовляє у поновленні строку на касаційне оскарження рішення суду апеляційної інстанції, оскільки такий строк продовжено в силу закону, що не потребує ухвалення з цього приводу окремого процесуального рішення судом.
Керуючись статтями 389, 392, 394, 390, 395 ЦПК України, Верховний Суд
УХВАЛИВ:
Відмовити у поновленні ОСОБА_1 строк на касаційне оскарження постанови Одеського апеляційного суду від 03 березня 2020 року.
Відкрити касаційне провадження у справі.
Витребувати із Київського районного суду м. Одеси цивільну справу № 520/4080/16-ц за позовом  ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про відшкодування моральної та майнової шкоди.
Надіслати учасникам справи копії касаційної скарги та доданих до неї документів, роз`яснити їм право подати відзив на касаційну скаргу, який за формою і змістом має відповідати вимогам статті 395 ЦПК України, у строк до 09 червня 2020 року.
Провести попередній розгляд справи колегією у складі трьох суддів.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:                                                                                                             С. О. Погрібний

                                                                                                            А. С. Олійник

                                                                                                            В. В. Яремко