П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

___________________________________________________________________________________

П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М  У К Р А Ї Н И

10 червня 2020 р.	м.Одеса	Справа № 420/6459/19	

Головуючий в 1 інстанції: Радчук А.А.
Місце та час укладення судового рішення «--:--», м.Одеса
                                                                                                          Повний текст судового рішення складений 20.01.2020р.

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:
головуючого судді Крусяна А.В.,
суддів Градовського Ю.М., Яковлєва О.В.,
за участю секретаря судового засідання Гончарової О.О.,
представника позивача Станкової О.Ю., представника відповідача Костюка М.А., розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Головного управління Державної казначейської служби України в Одеській області на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 20 січня 2020 року у справі за адміністративним позовом Департаменту інвестицій, міжнародного та міжрегіонального співробітництва Одеської обласної державної адміністрації до Головного управління Державної казначейської служби України в Одеській області, третя особа ОСОБА_1 про визнання дій протиправними та стягнення коштів, - 

ВСТАНОВИВ:

31.10.2019р. Департамент інвестицій, міжнародного та міжрегіонального співробітництва Одеської обласної державної адміністрації звернувся до суду з позовом до Головного управління Державної казначейської служби України в Одеській області, третя особа ОСОБА_1 про визнання протиправними дій щодо безспірного надмірного списання з рахунку Департаменту на користь ОСОБА_1 суми бюджетних коштів у розмірі 14073,91грн.; стягнення на користь Департаменту надмірно стягнутої суми бюджетних коштів у розмірі 14073,91грн.
Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 20.01.2020р. позов задоволений.
Не погоджуючись з вказаним судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій посилається на неповне з`ясування обставин справи, невідповідності висновків суду обставинам справи та порушення норм матеріального та процесуального права внаслідок чого просить рішення суду скасувати та прийняти нове про відмову у задоволенні позовних вимог.
Заслухавши суддю-доповідача, розглянувши матеріали справи та перевіривши доводи апеляційної скарги, законність та обґрунтованість рішення суду в межах апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що вона не підлягає задоволенню.
Судом першої інстанції встановлено, що рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 18.03.2019р. у справі № 1540/4540/18 визнано протиправним та скасовано наказ Управління інвестицій, міжнародного та міжрегіонального співробітництва Одеської обласної державної адміністрації від 20.08.2018р. №29/о-2018 «Про звільнення ОСОБА_1 »; поновлено ОСОБА_1 на посаді завідувача сектору протоколу Управління інвестицій, міжнародного та міжрегіонального співробітництва Одеської обласної державної адміністрації з 21.08.2018р.; стягнуто з Департаменту інвестицій, міжнародного та міжрегіонального співробітництва Одеської обласної державної адміністрації на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу у розмірі 92795,04грн. без урахування обов`язкових відрахувань; в задоволенні решти позовних вимог відмовлено. /а.с.12-32/
Постановою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 10.07.2019р. у справі                  №1540/4540/18 рішення Одеського окружного адміністративного суду від 18 березня 2019 року змінено в частині стягнення з Департаменту інвестицій, міжнародного та міжрегіонального співробітництва Одеської обласної державної адміністрації на користь ОСОБА_1 середнього заробітку за час вимушеного прогулу, а саме стягнуто з Департаменту інвестицій, міжнародного та міжрегіонального співробітництва Одеської обласної державної адміністрації на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 22.08.2018р. по 18.03.2019р. в сумі 92150,63 грн. В іншій частині рішення Одеського окружного адміністративного суду від 18.03.2019р. залишено без змін. /а.с.33-44/
Станом на 01.09.2019р. Департаментом інвестицій, міжнародного та міжрегіонального співробітництва Одеської обласної державної адміністрації на виконання рішення суду нараховано та виплачено ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу в розмірі 72173,92грн., у тому числі: 29.05.2019р. в сумі 13532,68грн., з них: 10893,81грн. - середній заробіток за час вимушеного прогулу (платіжне доручення №50); 2435,88грн. - податок з доходів фізичних осіб, утриманий із виплати середнього заробітку за час вимушеного прогулу (платіжне доручення №51); 202,99грн. - військовий збір, утриманий із виплати середнього заробітку за час вимушеного прогулу (платіжне доручення №52);
26.07.2019р. в сумі 32220,43грн., з них: 25937,45грн. – середній заробіток за час вимушеного прогулу (платіжне доручення №135); 5799,67 грн. - податок з доходів фізичних осіб, утриманий із виплати середнього заробітку за час вимушеного прогулу (платіжне доручення №136); 483,31 грн. - військовий збір, утриманий із виплати середнього заробітку за час вимушеного прогулу (платіжне доручення №137);
29.08.2019р. в сумі 26420,81грн., з них: 21268,75грн. - середній заробіток за час вимушеного прогулу (платіжне доручення №366); 4755,75 грн. - податок з доходів фізичних осіб, утриманий із виплати середнього заробітку за час вимушеного прогулу (платіжне доручення №367); 396,31 грн. - військовий збір, утриманий із виплати середнього заробітку за час вимушеного прогулу (платіжне доручення №368).
Листом Головного управління Державної казначейської служби України в Одеській області від 02.09.2019р. №10-08/4478 повідомлено Департамент інвестицій, міжнародного та міжрегіонального співробітництва Одеської обласної державної адміністрації про те, що у зв`язку з надходженням заяви ОСОБА_1 та оригіналу виконавчого листа Одеського окружного адміністративного суду від 24.07.2019р. у справі №1540/4540/18, буде здійснено примусове списання в сумі 92150,63грн. за КПК 7851010 (загальний фонд), в тому числі по кодах економічної класифікації видатків бюджету (КЕКВ) 2111. /а.с.58-59/
Листом Департаменту інвестицій, міжнародного та міжрегіонального співробітництва Одеської обласної державної адміністрації від 02.09.2019р. №01-21/881  повідомлено Головне управління Державної казначейської служби України в Одеській області стосовно нарахування та виплати на користь ОСОБА_1 середнього заробітку за час вимушеного прогулу, у розмірі 72173,92 грн. в тому числі зі сплатою податків, зборів та нарахування ЄСВ та надано відповідні платіжні доручення. /а.с.60-61/
Повідомленням Головного управління Державної казначейської служби України в Одеській області від 06.09.2019р. №661 проінформовано позивача про часткове безспірне списання з рахунку позивача № НОМЕР_1 на користь ОСОБА_1 9616,36 грн. /а.с.54-55/
Повідомленням Головного управління Державної казначейської служби України в Одеській області від 13.09.2019р. №672 проінформовано позивача про остаточне безспірне списання з рахунку позивача № НОМЕР_1 на користь ОСОБА_1 у розмірі 24434,26грн. /а.с.56-57/
Листом Департаменту інвестицій, міжнародного та міжрегіонального співробітництва Одеської обласної державної адміністрації повідомлено Головне управління Державної казначейської служби України в Одеській області від 19.09.2019р. №01-21/933 щодо розгляду питання законності безспірного списання коштів з рахунку Департаменту у розмірі 34040,62грн. (9616,36грн. та 24434,26 грн.), що на 14073,91 грн. перевищує суму визначену постановою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 10.07.2019р. /а.с.62-64/
Листом Головного управління Державної казначейської служби України в Одеській області від 23.10.2019 року №16-08-06/5538 повідомлено Департамент інвестицій, міжнародного та міжрегіонального співробітництва Одеської обласної державної адміністрації, що при списанні коштів воно діяло в межах законодавства на виконання заяви ОСОБА_1 від 29.08.2019 та виконавчого листа Одеського окружного адміністративного суду від 24.07.2019 у справі №1540/4540/18, виданого на виконання постанови П`ятого апеляційного адміністративного суду від 10.07.2019р. про стягнення з Департаменту на користь ОСОБА_1 середнього заробітку за час вимушеного прогулу у розмірі 92150,63грн. Однак, з платіжних доручень наданих Департаментом вбачалось, що на користь ОСОБА_1 було перераховано 28.05.2019р. суму 10893,81грн, 26.07.2019р. суму 25937,45грн. та 29.08.2019р. суму 21268,75грн. Кошти, які були перераховані як податок з доходів фізичних осіб, утримання із виплат середнього заробітку за час вимушеного прогулу (28.05.2019р. на суму 2435,88грн., 26.07.2019р. на суму 5799,67грн., 29.08.2019р. на суму 4755,75 грн.) та військовий збір (28.05.2019р. на суму 202,99грн., 26.07.2019р. на суму 483,31грн., 29.08.2019р. на суму 396,31 грн.) було перераховано не на користь стягувача. /а.с.65-67/
Не погоджуючись з діями Казначейства щодо безспірного списання на користь ОСОБА_1 надмірної суми бюджетних коштів у розмірі 14073,91грн., позивач звернувся до суду з даним позовом.
Перевіривши матеріали справи, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про задоволення позовних вимог виходячи з наступного.
Відповідно до ч.2    ст.19 Конституції України    органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені    Конституцією    та законами України.
Частиною 2 ст.25 Бюджетного кодексу України (надалі – БК України) встановлено, що відшкодування відповідно до закону шкоди, завданої фізичній чи юридичній особі внаслідок незаконно прийнятих рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади (органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування), а також їх посадових і службових осіб при здійсненні ними своїх повноважень, здійснюється державою (Автономною Республікою Крим, органами місцевого самоврядування) у порядку, визначеному законом.
Відповідно до ст. 43 БК України в Україні застосовується казначейська форма обслуговування Державного бюджету України, яка передбачає здійснення Державним казначейством України: 1) розрахунково-касового обслуговування розпорядників і одержувачів бюджетних коштів, а також інших клієнтів відповідно до законодавства; 2) контролю за здійсненням бюджетних повноважень при зарахуванні надходжень бюджету, взятті бюджетних зобов`язань розпорядниками бюджетних коштів та здійсненні платежів за цими зобов`язаннями; 3) ведення бухгалтерського обліку і складання звітності про виконання бюджетів з дотриманням національних положень (стандартів) бухгалтерського обліку; 4) здійснення інших операцій з бюджетними коштами.
Механізм виконання рішень про стягнення коштів з державного та місцевих бюджетів або боржників, прийнятих судами, а також іншими державними органами (посадовими особами), які відповідно до закону мають право приймати такі рішення, визначено Порядком виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 03.08.2011 №845 (надалі - Порядок №845).
Згідно п.п.3,4 Порядку №845 рішення про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників виконуються на підставі виконавчих документів виключно органами Казначейства у порядку черговості надходження таких документів (про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів - з попереднім інформуванням Мінфіну, про стягнення коштів боржників - у межах відповідних бюджетних призначень, наданих бюджетних асигнувань (залишків коштів на рахунках підприємств, установ, організацій). Органи Казначейства вживають заходів до виконання виконавчих документів.
Безспірне списання - це операції з коштами державного та місцевих бюджетів, що здійснюються з метою виконання казначейством та його територіальними управліннями рішень про стягнення коштів без згоди (подання) органів, що контролюють справляння надходжень бюджету, боржників, органів місцевого самоврядування та/або державних органів на підставі виконавчих документів (п. 2 Порядку №845).
У відповідності до п.26 Порядку №845 безспірне списання коштів з рахунків розпорядників (бюджетних установ) та одержувачів бюджетних коштів, на яких обліковуються кошти загального та спеціального фондів відповідного бюджету, здійснюється в межах бюджетних асигнувань, передбачених у затвердженому кошторисі або плані використання бюджетних коштів, та у разі наявності на його рахунках для обліку відкритих асигнувань (залишків коштів на рахунках). Безспірне списання коштів з рахунків бюджетних установ у частині власних надходжень здійснюється безпосередньо із загальної суми залишку надходжень на відповідному рахунку з подальшим віднесенням зазначеної суми на видатки в розрізі кодів економічної класифікації видатків бюджету з урахуванням вимог пункту 27 цього Порядку №845.
Пунктом 27 Порядку №845 передбачено, що для здійснення безспірного списання коштів орган Казначейства відображає в обліку відповідні бюджетні зобов`язання боржника. Погашення таких бюджетних зобов`язань здійснюється за рахунок бюджетних асигнувань зазначеного боржника. Одночасно боржник зобов`язаний привести у відповідність із такими бюджетними зобов`язаннями інші взяті ним бюджетні зобов`язання.
Відповідно до п.28 Порядку №845 орган Казначейства протягом трьох робочих днів після надходження виконавчого документа на підставі документів, поданих стягувачем, визначає коди програмної класифікації видатків та кредитування державного бюджету (коди тимчасової класифікації видатків та кредитування місцевих бюджетів) та економічної класифікації видатків бюджету і рахунки боржника, з яких проводиться безспірне списання коштів. З дня визначення таких кодів та рахунків орган Казначейства повідомляє боржникові про здійснення безспірного списання коштів з його рахунків. У повідомленні також зазначаються строк подання боржником, інформації, пов`язаної з виконанням рішення про стягнення коштів, який не може перевищувати п`яти робочих днів з дати надходження повідомлення, та відомості про непроведення органом Казначейства платежів за платіжними дорученнями боржника.
Як вбачається з резолютивної частини постанови П`ятого апеляційного адміністративного суду від 10.07.2019р. у справі №1540/4540/18, з Департаменту стягнуто на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 22.08.2018р. по 18.03.2019р. в сумі 92150,63грн. /а.с.33-44/
При цьому, середній заробіток за час вимушеного прогулу, який було стягнуто на користь ОСОБА_1 , було розраховано на підставі довідки Управління інвестицій, міжнародного та міжрегіонального співробітництва Одеської обласної державної адміністрації від 19.10.2018р. №01-21/777, згідно якої заробітна плата ОСОБА_1 за останні 2 місяці роботи складає 18687,99 грн. (у тому числі обов`язкові відрахування), при цьому середньоденна заробітна плата – 644,41грн.
Департамент зазначає, що станом на 01.09.2019р. на виконання рішення суду нараховано та виплачено ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу в розмірі 72173,92грн., у тому числі: 29.05.2019р. – 13 532,68грн., з них: 10 893,81грн. середній заробіток за час вимушеного прогулу (платіжне доручення №50); 2435,88грн. - податок з доходів фізичних осіб, утриманий із виплати середнього заробітку за час вимушеного прогулу (платіжне доручення №51); 202,99грн. - військовий збір, утриманий із виплати середнього заробітку за час вимушеного прогулу (платіжне доручення №52);
26.07.2019р. – 32220,43грн., з них: 25937,45грн. – середній заробіток за час вимушеного прогулу (платіжне доручення №135); 5799,67грн. - податок з доходів фізичних осіб, утриманий із виплати середнього заробітку за час вимушеного прогулу (платіжне доручення №136); 483,31грн. - військовий збір, утриманий із виплати середнього заробітку за час вимушеного прогулу (платіжне доручення №137);
29.08.2019р. – 26420,81грн., з них: 21268,75грн. - середній заробіток за час вимушеного прогулу (платіжне доручення №366); 4755,75грн. - податок з доходів фізичних осіб, утриманий із виплати середнього заробітку за час вимушеного прогулу (платіжне доручення №367); 396,31грн. - військовий збір, утриманий із виплати середнього заробітку за час вимушеного прогулу (платіжне доручення №368). /а.с.45-43/
Однак, апелянт вважає, що стягувачу ОСОБА_1 позивачем у добровільному порядку виплачено середній заробіток у розмірі 51810,01грн., а тому Казначейством правомірно здійснено безспірне списання коштів з рахунку позивача у розмірі 34050,62грн. /а.с.161/
Колегія суддів не погоджується з вищезазначеним доводом апелянта виходячи з наступного.
Відповідно до п.п. 14.1.48 п. 14. 1 ст. 14 Податкового кодексу України (надалі – ПК України), заробітна плата для цілей розділу IV цього Кодексу - основна та додаткова заробітна плата, інші заохочувальні та компенсаційні виплати, які виплачуються (надаються) платнику податку у зв`язку з відносинами трудового найму згідно із законом.
Згідно з п.п.14.1.180 п.14 ПК України, податковий агент щодо податку на доходи фізичних осіб - юридична особа (її філія, відділення, інший відокремлений підрозділ), самозайнята особа, представництво нерезидента - юридичної особи, інвестор (оператор) за угодою про розподіл продукції, які незалежно від організаційно-правового статусу та способу оподаткування іншими податками та/або форми нарахування (виплати, надання) доходу (у грошовій або не грошовій формі) зобов`язані нараховувати, утримувати та сплачувати податок, передбачений розділом IV цього Кодексу, до бюджету від імені та за рахунок фізичної особи з доходів, що виплачуються такій особі, вести податковий облік, подавати податкову звітність контролюючим органам та нести відповідальність за порушення його норм в порядку, передбаченому ст. 18 та розділом IV цього Кодексу.
Відповідно до п.164.6 ст.164 ПК України, під час нарахування доходів у формі заробітної плати база оподаткування визначається як нарахована заробітна плата, зменшена на суму єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, страхових внесків до Накопичувального фонду, а у випадках, передбачених законом, - обов`язкових страхових внесків до недержавного пенсійного фонду, які відповідно до закону сплачуються за рахунок заробітної плати працівника, а також на суму податкової соціальної пільги за її наявності.
Згідно з п.п.168.1.1 п. 168.1 ст. 168 ПК України податковий агент, який нараховує (виплачує, надає) оподатковуваний дохід на користь платника податку, зобов`язаний утримувати податок із суми такого доходу за його рахунок, використовуючи ставку податку, визначену в ст. 167 цього Кодексу.
Згідно з п.171.1 ст.171 ПК України, особою, відповідальною за нарахування, утримання та сплату (перерахування) до бюджету податку з доходів у вигляді заробітної плати, є роботодавець, який виплачує такі доходи на користь платника податку.
Враховуючи вищевикладене, податковим агентом, відповідальним за нарахування, утримання та сплату (перерахування) до бюджету податку з доходів у вигляді заробітної плати є роботодавець ОСОБА_1 , а саме Департамент інвестицій, міжнародного та міжрегіонального співробітництва Одеської обласної державної адміністрації.
У свою чергу, Законом України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» визначені правові та організаційні засади забезпечення збору та обліку єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, умови та порядок його нарахування і сплати та повноваження органу, що здійснює його збір та ведення обліку.
Відповідно до п.1 ч.1 ст.4 вищезазначеного закону платниками єдиного внеску є роботодавці підприємства, установи та організації, інші юридичні особи, утворені відповідно до законодавства України, незалежно від форми власності, виду діяльності та господарювання, які використовують працю фізичних осіб на умовах трудового договору (контракту) або на інших умовах, передбачених законодавством, чи за цивільно-правовими договорами (крім цивільно-правового договору, укладеного з фізичною особою - підприємцем, якщо виконувані роботи (надавані послуги) відповідають видам діяльності відповідно до відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців), у тому числі філії, представництва, відділення та інші відокремлені підрозділи зазначених підприємств, установ і організацій, інших юридичних осіб, які мають окремий баланс і самостійно ведуть розрахунки із застрахованими особами.
Частиною 2 ст.9 вищезазначеного закону встановлено, що обчислення єдиного внеску здійснюється на підставі бухгалтерських та інших документів, відповідно до яких провадиться нарахування (обчислення) або які підтверджують нарахування (обчислення) виплат (доходу), на які відповідно до цього Закону нараховується єдиний внесок.
Відповідно до п.3 р.ІІІ постанови Кабінету Міністрів України від 05.02.1995р. №100 при обчисленні середньої заробітної плати у всіх випадках її збереження включаються: основна заробітна плата; доплати і надбавки (за надурочну роботу та роботу в нічний час; суміщення професій і посад; розширення зон обслуговування або виконання підвищених обсягів робіт робітниками – почасовиками; високі досягнення в праці (високу професійну майстерність); умови праці; інтенсивність праці; керівництво бригадою, вислугу років та інші); виробничі премії та премії за економію конкретних видів палива, електроенергії і теплової енергії; винагорода за підсумками річної роботи та вислугу років тощо. Премії включаються в заробіток того місяця, на який вони припадають згідно з розрахунковою відомістю на заробітну плату. Премії, які виплачуються за квартал і більш тривалий проміжок часу, при обчисленні середньої заробітної плати за останні два календарні місяці, включаються в заробіток в частині, що відповідає кількості місяців у розрахунковому періоді. У разі коли число робочих днів у розрахунковому періоді відпрацьовано не повністю, премії, винагороди та інші заохочувальні виплати під час обчислення середньої заробітної плати за останні два календарні місяці враховуються пропорційно часу, відпрацьованому в розрахунковому періоді. Усі виплати включаються в розрахунок середньої заробітної плати у тому розмірі, в якому вони нараховані, без виключення сум відрахування на податки, стягнення аліментів тощо, за винятком відрахувань із заробітної плати осіб, засуджених за вироком суду до виправних робіт без позбавлення волі.
Системний аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що суми, які суд визначає до стягнення з роботодавця на користь працівника як середній заробіток за час вимушеного прогулу, обраховуються без віднімання сум податків та зборів. Податки і збори із суми середнього заробітку за час вимушеного прогулу, присудженої за рішенням суду, підлягають нарахуванню роботодавцем при виконанні відповідного судового рішення та, відповідно, відрахуванню із суми середнього заробітку за час вимушеного прогулу при виплаті працівнику, внаслідок чого виплачена працівнику на підставі судового рішення сума середнього заробітку за час вимушеного прогулу зменшується на суму податків і зборів.
Крім того, відрахування податків і обов`язкових платежів із середнього заробітку за час вимушеного прогулу не погіршує становище працівника, якого поновлено на роботі, оскільки за цей період, у разі перебування на посаді, працівник отримував би заробітну плату, із якої також відраховувались би податки і збори.
Таким чином, позивачем на користь ОСОБА_1 було перераховано 72173,92грн., а не 58100,01грн., як вважає апелянт.
Як вбачається з матеріалів справи всього на користь ОСОБА_1 було стягнуто                 106224,54грн. (72173,92грн. – перераховано добровільно позивачем, 9616,36грн. та 24434,26грн. - безспірно списано Казначейством), що на 14073,91грн. перевищує розмір середнього заробітку, визначеного постановою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 10.07.2019р.
Враховуючи викладене, Головним управлінням Державної казначейської служби України в Одеській області не було враховано всього розміру середнього заробітку, сплаченого позивачем у добровільному порядку, та як наслідок вчинено протиправні дії щодо безспірного списання з рахунку Департаменту інвестицій, міжнародного та міжрегіонального співробітництва Одеської обласної державної адміністрації на користь ОСОБА_1 надмірної суми бюджетних коштів у розмірі 14073,91грн., а тому вказана сума підлягає стягненню  з Головного управління Державної казначейської служби України в Одеській області на користь Департаменту інвестицій, міжнародного та міжрегіонального співробітництва Одеської обласної державної адміністрації.
За правилами ст.316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Керуючись ст.ст. 315, 316, 321, 322, 325 КАС України, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління Державної казначейської служби України в Одеській області залишити без задоволення, рішення Одеського окружного адміністративного суду від  20 січня 2020 року залишити без змін.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст судового рішення складений 17.06.2020р.

Головуючий суддя 	 	Крусян А.В.	
Судді	    	Градовський Ю.М.    Яковлєв О.В.