П О С Т А Н О В А 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Справа №  560/2097/19                                          Головуючий суддя 1-ої інстанції -  Михайлов О.О.  
Суддя-доповідач -  Біла Л.М.   
10 квітня 2020 року                                                                                                           м. Вінниця
Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
головуючого судді:  Білої Л.М. 
суддів:  Курка О. П.  Гонтарука В. М. , 
розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Приватного підприємства "Вектор-А" на рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 14 листопада 2019 року  (повний текст якого складено 22.11.2019 року у м. Хмельницькому) у справі за адміністративним позовом Приватного підприємства "Вектор-А" до Головного управління ДПС у Хмельницькій області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, 
В С Т А Н О В И В :
В липні 2019 року Приватне підприємство "Вектор-А" звернулось до суду з позовом до Головного управління ДФС у Хмельницькій області, в якому просило визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення форми "Н" №0067415805 від 19.04.2019. 
Підставою звернення з даним позовом до суду була незгода з застосуванням до підприємства штрафних санкцій за порушення граничних строків реєстрації податкової накладної у Єдиному реєстрі податкових накладних на загальну суму ПДВ 523 333,33 грн. Зокрема, позивач вважав, що ним було здійснені усі належні та допустимі дії, спрямовані на вчасну реєстрацію податкової накладної №30 від 30.10.2018 року, яка не відбулась в зв`язку з невчасним розглядом питання про її реєстрацію.
Рішенням Хмельницького окружного адміністративного суду від 14 листопада 2019 року в задоволенні позову відмовлено.
Не погоджуючись з вказаним рішенням, позивачем подано апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить скасувати оскаржуване рішення, з прийняттям нового про задоволення позову.
В своїй скарзі апелянт зазначає, що саме протиправність дій податкового органу щодо невчасного розгляду питання про реєстрацію податкової накладної №30 від 30.10.2018 року та подальша відмова у її реєстрації, призвело до порушення позивачем строків реєстрації спірної накладної на чотири дні. В даному випадку, відсутній причинно-наслідковий зв`язок між поведінкою платника податків та наслідком у вигляді порушення граничного строку реєстрації податкової накладної. 
У відзиві на апеляційну скаргу відповідач заперечив доводи позивача та зазначив, що підприємством не доведено факту надіслання складеної податкової накладної Державній фіскальній службі України для реєстрації саме 15.11.2018 року до 20-ї години цього ж дня, що і звільнило податковий орган від обов`язку щодо її прийняття. Тобто в даному випадку відсутня як протиправна діяльність відповідача, так і підстави для зобов`язання вчинити дії шляхом реєстрації податкових накладних у ЄРПН.
Відповідно до приписів ст. 311 КАС України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження.
Розглянувши матеріали справи та заслухавши суддю-доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення в межах позовних вимог і доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з наступних підстав.
Судом першої інстанції встановлено та з матеріалів справи вбачається, що 03.04.2019 головним державним ревізором-інспектором відділу податків та зборів з юридичних осіб Хмельницького управління ГУ ДФС у Хмельницькій області Харчуком О.А., на підставі п. 75.1 ст. 75 розділу ІІ, п. 200.10 ст. 200 розділу V та п. 102.1 ст. 102 розділу ІІ Податкового кодексу України, в порядку ст. 76 розділу ІІ Податкового кодексу України, проведено камеральну перевірку по ПП "Вектор-А" щодо своєчасності реєстрації податкових накладних згідно з даними ЄРПН за жовтень, грудень 2018 року. 
За результатами камеральної перевірки складено акт №780/22-01-58-05/32995195 від 03.04.2019. 
У вказаному акті перевірки зроблено висновок про порушення позивачем вимог п. 201.10 ст. 201 ПК України, а саме несвоєчасна реєстрація в ЄРПН податкових накладних за:
- жовтень 2018 - 1 ПН на суму ПДВ 523333,33 грн.;
- грудень 2018 - 4 ПН на суму ПДВ 324794,09 грн.
Зокрема: ПН №30 від 30.10.2018 зареєстрована 20.11.2018, кількість днів затримки - 5; ПН №16 від 13.12.2018, зареєстрована 02.01.2019, кількість днів затримки - 2; ПН №49 від 20.12.2018, зареєстрована 17.01.2019, кількість днів затримки - 2; ПН №50 від 26.12.2018, зареєстрована 18.01.2019, кількість днів затримки - 3; ПН №51 від 17.12.2018, зареєстрована 04.02.2018, кількість днів затримки - 20.
На підставі акта перевірки відповідачем було прийнято податкове повідомлення-рішення від 19.04.2019 №0067415805, яким до позивача застосовано штрафні санкції в розмірі 84 832,74 грн. 
Погоджуючись з правомірністю нарахування штрафних санкцій за невчасну реєстрацію ПН №№ 16, 49, 50, 51, позивач сплатив відповідну суму штрафних санкцій. 
При цьому, не погоджуючись з висновком щодо несвоєчасної реєстрації в ЄРПН податкової накладної №30 від 30.10.2018 та нарахування штрафних санкцій в розмірі 52333,33 грн., позивач звернувся з даним позовом до суду.
Відмовляючи в задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції дійшов висновку про необгрунтованість тверджень позивача щодо неотримання квитанції №б/н від 15.11.2018 о 16:34:45 годин, якою відмовлено в реєстрації податкової накладної №30 30.10.2018, та недоведеність факту направлення її підприємством на повторну реєстрацію в Єдиному реєстрі податкових накладних за 15.11.2018 до 20-ї години цього дня.
Колегія суддів суду апеляційної інстанції погоджується з такими висновками суду першої інстанції виходячи з наступного.
Відповідно до пункту 11 підрозділу 2 розділу XX ПК України з 1 лютого 2015 року реєстрації в ЄРПН підлягають всі податкові накладні та розрахунки коригування до податкових накладних (у тому числі які не надаються покупцю, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування) незалежно від розміру податку на додану вартість в одній податковій накладній/розрахунку коригування.
Відповідно до п.201.1 ст.201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в ЄРПН у встановлений цим Кодексом термін.
Згідно п.201.10 ст.201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в ЄРПН та надати покупцю за його вимогою.
Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків:
- для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;
- для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.
Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня. 
Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.  
Якщо надіслані податкові накладні / розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.
Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування надсилається одночасно продавцю та покупцю платнику податку.
Пунктом 120-1.1 статті 120-1 ПК України передбачено, що порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі: 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів; 20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів; 30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів; 40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів; 50 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.
Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.
Пунктом 201.10 ст. 201 ПКУ передбачено, що якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Згідно пунктів 2, 8 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою КМ України від 29 грудня 2010 року № 1246, внесення відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування, до Реєстру (далі - реєстрація) здійснюється шляхом подання протягом операційного дня зазначених документів в електронній формі ДФС з використанням електронного цифрового підпису та внесення відповідних відомостей до Реєстру. Операційний день - частина дня, протягом якої здійснюються прийняття від платників податку податкових накладних та/або розрахунків коригування та реєстрація або зупинення реєстрації. Операційний день триває з 0 до 23-ї години.
Для підтвердження прийняття податкової накладної та/або розрахунку коригування до реєстрації платникові податку, який здійснює реєстрацію, видається квитанція в електронній формі.
Наказом Міністерства Фінансів України від 06.06.2017 р. №557 затверджено Порядок обміну електронними документами з контролюючими органами, пунктом 2 розділу І якого передбачено, що перша квитанція - електронне повідомлення, що формується у форматі (стандарті), затвердженому в установленому законодавством порядку, програмним забезпеченням контролюючого органу за результатами автоматизованої перевірки електронного документа та засвідчує факт і час отримання такого електронного документа в момент такого отримання; друга квитанція - електронне повідомлення, що формується у форматі, затвердженому в установленому законодавством порядку, програмним забезпеченням контролюючого органу (адресатом) за результатами ідентифікації, обробки електронного документа та засвідчує факт і час приймання (неприймання) чи реєстрації такого електронного документа.
Відповідно до пункту 11 розділу ІІ Порядку №557, перша квитанція надсилається автору електронного документа протягом двох годин з часу його отримання контролюючим органом, в іншому разі - протягом перших двох годин наступного операційного дня. У першій квитанції, що формується за результатами автоматизованої перевірки, зазначеної у пункті 10 цього розділу, повідомляється про результати такої перевірки. У разі негативних результатів автоматизованої перевірки у першій квитанції повідомляється про неприйняття електронного документа із зазначенням причин, у такому випадку друга квитанція не формується. На першу квитанцію накладається електронна печатка контролюючого органу, здійснюється її шифрування та надсилання автору електронного документа. Другий примірник першої квитанції в електронному вигляді зберігається в контролюючому органі. Якщо автору протягом встановленого строку після відправки електронного документа не надійшла перша квитанція, електронний документ вважається не одержаним адресатом.
Відповідно до п.12 розділу ІІ Порядку №557 не пізніше наступного робочого дня з моменту формування першої квитанції, якщо інше не встановлено законодавством та цим Порядком, формується друга квитанція. Друга квитанція є підтвердженням про прийняття (реєстрацію) або повідомленням про неприйняття в контролюючому органі електронного документа. В другій квитанції зазначаються реквізити прийнятого (зареєстрованого) або неприйнятого (із зазначенням причини) електронного документа, результати обробки в контролюючому органі (дата та час прийняття (реєстрації) або неприйняття, реєстраційний номер, дані про автора та підписувача (підписувачів) електронного документа та автора квитанції).
З аналізу вказаних норм слідує, що перша квитанція є документом, який підтверджує факт і час отримання податкової накладної. У зв`язку з цим, платник податку вважається таким, що належно виконав свій обов`язок із реєстрації податкової накладної, за умови підтвердження ним першою квитанцією факту надання податкової накладної до ДФС з метою її реєстрації. При цьому, якщо платнику протягом двох годин після відправки накладної не надійшла перша квитанція, податкова накладна вважається не одержаною адресатом.
Як правильно зазначив суд першої інстанції, лише за умови отримання платником податку першої квитанції та не надходження другої квитанції (яка підтверджує факт прийняття його податкової накладної) застосуванню підлягають норми п.201.10 ст.201 ПК України. Тобто, якщо перша квитанція надійшла, то платник податку вважається таким, що виконав свій обов`язок із надання податкової накладної незалежно від того чи отримав він другу квитанцію.
Тобто, єдиним належним та допустимим доказом у спірних правовідносинах щодо підтвердження виконання ПП «Вектор-А» свого обов`язку із подання податкової накладної від 30.10.2018 року №30 для її реєстрації в ЄРПН, є перша квитанція (повідомлення про отримання звітності).
Як встановлено судом першої інстанції, податкова накладна №30 від 30.10.2018 на суму ПДВ 523 333,33 грн. була направлена на реєстрацію ПП "Вектор-А" 15.11.2018 року і доставлена до скриньки ДФС України 15.11.2018 о 16:34:45, про що свідчать дані "Архіву Електронної звітності".
Автоматизованою системою "Єдине вікно подання електронних документів" ДФС України, згідно з квитанцією №б/н від 15.11.2018 о 16:34:45 годин відмовлено в реєстрації даної податкової накладної по причині "Документ не може бути прийнятий - сума ПДВ в документі (523 333,33) не може перевищувати суму ПДВ, на яку продавець має право зареєструвати податкові накладні/розрахунки коригування (511 080,79)".
Згідно з п. 14 Порядку №1246 квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДФС.
Таким чином, в силу приписів п. 14 Порядку №1246 та п. 201.10 ст. 201 ПК України квитанція б/н від 15.11.2018 о 16:34:45 годин, якою відмовлено в реєстрації податкової накладної №30 від 30.10.2018 року була направлена ПП "Вектор-А" саме 15.11.2018 року.
В даному випадку, судова колегія зауважує, що позивачем вказаний факт не спростовано, внаслідок чого твердження про неотримання квитанції, якою відмовлено в реєстрації податкової накладної, до уваги не приймаються, як такі, що є необгрунтованими та безпідставними.
Відповідно до п. 2 Порядку №1246 операційний день - частина дня, протягом якої здійснюються прийняття від платників податку податкових накладних та/або розрахунків коригування та реєстрація або зупинення реєстрації.
Операційний день триває в робочі дні з 8-ї до 20-ї години. Технічне обслуговування та регламентні роботи, що потребують зупинки Реєстру, не проводяться протягом операційного дня, крім аварійних випадків. Якщо 15 число або останній день місяця припадають на вихідний, святковий або неробочий день, такий день вважається операційним днем (п. 3 Порядку №1246).
Колегія суддів вважає обґрунтованим врахування судом першої інстанції факту наявності розбіжностей у даті отримання платником податку квитанції та даті направлення контролюючим органом такої квитанції, оскільки електронна система платника податку (яка використовується в користуванні, зокрема, в т.ч. найпоширеніша - MEDOC) відображає дату відкриття файлу, отриманого платником податку.
При цьому, колегія суддів зауважує, що ні суду першої, а ні суду апеляційної інстанцій ПП «Вектор-А» не надано доказів того, що ним повторно здійснювалося надсилання податкової накладної у зв`язку з неотриманням у встановлені строки квитанцій №1 (раніше аніж 20.11.2018) або доказів того, що платник податків звертався з приводу цього до контролюючого органу.
В процедурі внесення інформації (відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування) до ЄРПН є дві окремі стадії: 1) надання платником податку на додану вартість податкової накладної (розрахунку коригування); 2) прийняття/неприйняття податкової накладної (розрахунку коригування) та внесення відомостей щодо неї (нього) безпосередньо до ЄРПН.
Перша із цих стадій залежить від платника податку на додану вартість і є результатом його дій, тоді як друга - це результат виконання роботи програмного забезпечення, що контролюється ДФС, та/або безпосередніх дій працівників ДФС, на яку (які) платник податку не має впливу.
У цьому контексті встановлена нормою пункту 120-1.1 статті 120-1 ПК України відповідальність платника податку на додану вартість за порушення граничного строку, передбаченого статтею 201 ПК України для реєстрації податкової накладної та /або розрахунку коригування до такої податкової накладної в ЄРПН, у вигляді накладення штрафу може застосовуватися в разі якщо платник податку не надав (не надіслав) податкову накладну (розрахунок коригування) ДФС у строк, встановлений цією статтею.
В даному випадку матеріали справи свідчать саме про ненадання платником податку на додану вартість податкової накладної для її реєстрації в ЄРПН, а не про прийняття/неприйняття її податковим органом.
Колегія суддів вважає, що для звільнення від відповідальності за порушення граничних строків реєстрації податкових накладних у вигляді застосування штрафних санкцій у спірних правовідносинах необхідним є встановлення вчинення ПП «Вектор-А» всіх залежних від нього дій, спрямованих на отримання контролюючим органом податкових накладних. Однак, як правильно встановлено судом першої інстанції та не спростовано апелянтом, позивач, будучи обізнаним про те, що нібито надіслана ним 15.11.2018 року податкова накладна не отримано ДФС України (що свідчить про не надходження квитанцій №1), не вчинив дій щодо невідкладного повторного її надіслання або ж звернення з відповідним питанням щодо технічної неможливості надіслання податкової накладної до податкового органу.
ПП "Вектор-А" направлено повторно 20.11.2018 року в 15:06 години на реєстрацію податкову накладну №30 від 20.10.2018 року на суму ПДВ 523 333,33 грн., яку було зареєстровано в ЄРПН 20.10.2018 року о 15:06:35 годин, що підтверджується квитанцією №9257660852.
На підставі викладеного, колегія суддів вважає правильним висновок суду першої інстанції про законність податкового повідомлення-рішення форми "Н" №0067415805 від 19.04.2019.
Доводи апеляційної скарги ПП «Вектор-А» висновків суду не спростовують, а тому підстави для задоволення апеляційної скарги та скасування рішення суду першої інстанції відсутні.
Крім того, у рішення ЄСПЛ по справі «Ґарсія Руіз проти Іспанії» (Garcia Ruiz v. Spain), заява № 30544/96, п. 26, ECHR 1999-1, Суд зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довід.
Згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
За таких обставин, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції надав належну оцінку наявним у справі доказам та зробив вірний висновок щодо задоволення позову.
Відповідно до п.1 ч.1 ст.315, 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
На підставі викладеного та приймаючи до уваги, що суд першої інстанції при ухваленні оскаржуваної постанови вірно встановив фактичні обставини справи, дослідив наявні докази, надав їм належну оцінку, та прийняв законне і обґрунтоване рішення, висновки суду відповідають обставинам справи, а тому підстав для його скасування не вбачається.
Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд 
П О С Т А Н О В И В :
апеляційну скаргу Приватного підприємства "Вектор-А" залишити без задоволення, а  рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 14 листопада 2019 року - без змін.
Постанова суду набирає законної сили в порядку та в строки, передбачені ст. 325 КАС України.
Головуючий	 	 	Біла Л.М.	
 	 	 	 	
Судді	 	   	Курко О. П.    Гонтарук В. М.