Постанова  
Іменем України
15 квітня 2020 року 
м. Київ
справа № 545/3234/17
провадження № 61-10220св19
 
Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду:
головуючого - Червинської М. Є.,
суддів: Бурлакова С. Ю., Зайцева А. Ю., Коротенка Є. В. (суддя-доповідач), Коротуна В. М.,  
 
учасники справи:
позивач -  ОСОБА_1 ,
відповідач - ОСОБА_2 ,
 
розглянув у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін касаційну скаргу  ОСОБА_2 на ухвалу Полтавського апеляційного суду від 02 серпня 2019 року у складі колегії суддів                         Пилипчук Л. І., Дряниця Ю. В., Кривчун Т. О.,
 
ВСТАНОВИВ:
08 лютого 2020 року набрав чинності Закон України від 15 січня 2020 року                   № 460-ІХ «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ».
Частиною другою розділу II Прикінцевих та перехідних положень Закону України від 15 січня 2020 року № 460-ІХ «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ» установлено, що касаційні скарги на судові рішення, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цим Законом, розглядаються в порядку, що діяв до набрання чинності цим Законом.
За таких обставин розгляд касаційної скарги ОСОБА_2 на ухвалу Полтавського апеляційного суду від 02 серпня 2019 року здійснюється Верховним Судом в порядку та за правилами ЦПК України в редакції Закону України від 03 жовтня 2017 року № 2147-VIII, що діяла  до 08 лютого 2020 року.
Описова частина 
Короткий зміст позовних вимог
У листопаді 2017 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до                               ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, стягнення аліментів на неповнолітню дитину та поділ майна подружжя.
Позовна заява мотивована тим, що 07 серпня 2009 року між сторонами у справі був укладений шлюб. Після реєстрації шлюбу дошлюбне прізвище « ОСОБА_1 » було змінено на прізвище чоловіка « ОСОБА_1 ». Від спільного шлюбу сторони мають доньку - ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка проживає разом з матір`ю  і перебуває на її утриманні. 
З серпня 2017 року сторони по справі почали проживати окремо один від одного внаслідок того, що їхнє спільне життя і збереження укладеного шлюбу стало неможливим. 
Внаслідок викладеного ОСОБА_1 звернулась з цим позовом до суду.
Короткий зміст рішення суду першої інстанції
Заочним рішенням Полтавського районного суду Полтавської області             від 09 жовтня 2018 року (у складі судді Потетій А. Г.) позов задоволено. 
Шлюб укладений між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 розірвано.
Прізвище ОСОБА_1 після розірвання шлюбу залишено « ОСОБА_1 ».
Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 аліменти на утримання неповнолітньої доньки ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,                            в розмірі ј частки з усіх видів його заробітку (доходу), але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, і до досягнення повноліття дитини.
Стягнення аліментів проводити починаючи з дати подачі позову до суду,                       а саме 03 листопада 2017 року.
Визнано за ОСОБА_1 право власності на автомобіль марки «Dacia Logan», д.н.з. НОМЕР_1 та виділити його ОСОБА_1 в натурі, припинивши право власності ОСОБА_2 на Ѕ частку у спільній частковій власності зі сплатою на його користь грошової компенсації в розмірі 42 585,50 грн, яка внесена позивачем на депозитний рахунок.
Ухвалою Полтавського районного суду Полтавської області від 15 січня 2019 року заяву ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Полтавського районного суду Полтавської області від 09 жовтня 2018 року залишено без задоволення.
Короткий зміст ухвали суду апеляційної інстанції
Ухвалою Полтавського апеляційного суду від 02 серпня 2019 року апеляційну скаргу ОСОБА_2 на заочне рішення Полтавського районного суду Полтавської області від 09 жовтня 2018 року визнано неподаною та повернуто скаржнику. 
Відмовляючи у прийнятті апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції, виходив із того, що заявник станом на 02 серпня 2019 року недоліки апеляційної скарги, зазначені в ухвалі суду апеляційної інстанції від 28 травня 2019 року про залишення без руху, не усунув.
Короткий зміст вимог касаційної скарги
У касаційній скарзі, поданій у вересні 2019 року до Верховного Суду,                                   ОСОБА_2 , посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить скасувати заочне рішення місцевого суду і ухвалу суду апеляційної інстанції та передати справу до місцевого суду.
Доводи особи, яка подала касаційну скаргу
Касаційна скарга, зокрема, мотивована тим, що суд апеляційної інстанції залишив поза увагою, що копія ухвали Полтавського апеляційного суду від 18 липня 2019 року про продовження строку в частині усунення недоліків апеляційної скарги - для сплати судового збору, отримана ОСОБА_2 26 липня 2019 року, що підтверджується рекомендованим поштовим відправленням із відміткою про вручення. Вказаним процесуальним документом відповідачу на оплату судового збору надано п`ять днів з моменту отримання цієї ухвали. Отже, останнім днем виконання ухвали від 18 липня 2019 року було 31 липня  2019 року.
Зазначає, що 31 липня  2019 року відповідач засобами поштового зв`язку направив заяву про виправлення недоліків, до якої долучено квитанцію про сплату судового збору від 31 липня  2019 року. 
05 серпня 2019 року ця заява була отримана канцелярією апеляційного суду.
Отже, висновок апеляційного суду про відмову у прийнятті апеляційної скарги у справі є помилковим, що позбавляє ОСОБА_2 права на захист порушених прав, свобод та інтересів.
Доводи інших учасників справи
Інші учасники справи не скористались своїм правом на подання до суду своїх заперечень щодо змісту і вимог касаційної скарги, відзиву на касаційну скаргу до касаційного суду не направили.
Рух справи у суді касаційної інстанції
Згідно зі статтею 388 ЦПК України (тут і далі в редакції, що діяла на час подання касаційної скарги, що розглядається) судом касаційної інстанції у цивільних справах є Верховний Суд. 
Ухвалою Верховного Суду від 18 вересня 2019 року у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_2 в частині оскарження заочного рішення Полтавського районного суду Полтавської області                             від 09 жовтня 2018 року відмовлено.
Ухвалою Верховного Суду від 17 жовтня 2019 року відкрито касаційне провадження за касаційною скаргою на ухвалу Полтавського апеляційного суду від 02 серпня 2019 року в указаній справі та витребувано матеріали цивільної справи.
04 листопада 2019 року вказана справа надійшла до Верховного Суду.
Ухвалою Верховного Суду від 07 квітня 2020 року вказану справу призначено до судового розгляду у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами.
 
Фактичні обставини справи, встановлені судом
Встановлено, що заочним рішенням Полтавського районного суду Полтавської області від 09 жовтня 2018 року позовні вимоги  ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, стягнення аліментів на неповнолітню дитину та поділ майна подружжя задоволено.
Ухвалою Полтавського районного суду Полтавської області від 15 січня 2019 року заяву ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Полтавського районного суду Полтавської області від 09 жовтня 2018 року залишено без задоволення.
Не погодившись із заочним рішенням Полтавського районного суду Полтавської області від 09 жовтня 2018 року, ОСОБА_2 подав апеляційну скаргу на нього.
Ухвалою Полтавського апеляційного суду від 01 березня 2019 року апеляційну скаргу ОСОБА_2 на заочне рішення Полтавського районного суду Полтавської області від 09 жовтня 2018 року залишено без руху та надано десятиденний строк з моменту отримання ухвали суду для усунення недоліків, а саме -  для сплати судового збору. 
Скаржником недоліки апеляційної скарги не усунуті у зв`язку із чим апеляційну скаргу ОСОБА_2 на заочне рішення Полтавського районного суду Полтавської області від 09 жовтня 2018 року визнано неподаною та повернуто апелянту, про що судом першої інстанції постановлено ухвалу від 08 квітня 2019 року.
05 травня 2019 року ОСОБА_2 повторно звернувся до суду із апеляційною скаргою на заочне рішення Полтавського районного суду Полтавської області від 09 жовтня 2018 року. Разом із апеляційною скаргою ОСОБА_2 надав суду заяву, в якій просив поновити строк на апеляційне оскарження судового рішення. Заява мотивована тим, що скаржник не отримував процесуальних документів від суду апеляційної інстанції за результатами розгляду його апеляційної скарги. 
Ухвалою Полтавського апеляційного суду від 28 травня 2019 року задоволено заяву ОСОБА_2 та поновлено строк на апеляційне оскарження судового рішення. Апеляційну скаргу ОСОБА_2 на заочне рішення Полтавського районного суду Полтавської області від 09 жовтня 2018 року залишено без руху для усунення недоліків скарги, а саме - для сплати судового збору. Роз`яснено, що строк усунення недоліків не має перевищувати десяти днів з моменту отримання копії ухвали для усунення недоліків.
18 червня 2019 року ОСОБА_2 звернувся до суду із заявою про відстрочення сплати судового збору.
Ухвалою Полтавського апеляційного суду від 18 липня 2019 року відмовлено у задоволенні цієї заяви та продовжено строк для виконання ухвали судді                 від 28 травня 2019 року для усунення недоліків апеляційної скарги у частині сплати судового збору на п`ять днів з дня отримання цієї ухвали.
Установлено, що копія указаної ухвали суду отримана ОСОБА_2                               26 липня 2019 року, що підтверджується рекомендованим поштовим відправленням із відміткою про вручення. 
31 липня 2019 року ОСОБА_2 сплатив судовий збір за подання апеляційної скарги на заочне рішення Полтавського районного суду Полтавської області від 09 жовтня 2018 року та у той же день направив до суду першої інстанції заяву про виправлення недоліків апеляційної скарги, до якої додав квитанцію про сплату судового збору.
05 серпня 2019 року вказана заява була отримана канцелярією апеляційного суду.
Мотивувальна частина 
Позиція Верховного Суду
Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.
Частинами першою та другою статті 400 ЦПК України визначено, що під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.
Згідно з положеннями частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.
Вивчивши матеріали справи, перевіривши доводи касаційної скарги, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду дійшов висновку, що касаційна скарга підлягає задоволенню з огляду на таке.
Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права
Згідно з частиною другою статті 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.
 
Відповідно до частин першої-третьої статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити). Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.
Встановлено, що ухвалою Полтавського апеляційного суду від 28 травня 2019 року апеляційну скаргу ОСОБА_2 на заочне рішення Полтавського районного суду Полтавської області від 09 жовтня 2018 року залишено без руху для усунення недоліків скарги, а саме - для сплати судового збору. Роз`яснено, що строк усунення недоліків не має перевищувати десяти днів з моменту отримання копії ухвали для усунення недоліків.
Ухвалою Полтавського апеляційного суду від 18 липня 2019 року продовжено строк для виконання ухвали судді від 28 травня 2019 року для усунення недоліків апеляційної скарги у частині сплати судового збору на п`ять днів з дня отримання цієї ухвали.
Відповідно до рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення ОСОБА_2   ухвалу Полтавського апеляційного суду від 18 липня 2019 року отримав  26 липня 2019 року (а. с. 237, т. 1).
 
У відповідності до статті 123 ЦПК України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.
 
При таких обставинах останнім днем встановленого судом процесуального строку для виконання вимог ухвали Полтавського апеляційного суду від 28 травня 2019 року щодо усунення недоліків апеляційної скарги - сплати судового збору було 31 липня 2019 року.
 
Останній день строку триває до 24 години, але коли в цей строк слід було вчинити процесуальну дію в суді, де робочий час закінчується раніше, строк закінчується в момент закінчення цього часу. Строк не вважається пропущеним, якщо до його закінчення заява, скарга, інші документи чи матеріали або грошові кошти здані на пошту чи передані іншими відповідними засобами зв`язку (частини п`ята-шоста статті 124 ЦПК України).
Встановлено, що 31 липня 2019 року ОСОБА_2 сплатив судовий збір за подання апеляційної скарги на заочне рішення Полтавського районного суду Полтавської області від 09 жовтня 2018 року та у той же день засобами поштового зв`язку направив до суду першої інстанції заяву про виправлення недоліків апеляційної скарги, до якої додав квитанцію про сплату судового збору.
При таких обставинах заявник виправив недоліки апеляційної скарги у встановлений апеляційним судом строк.
Таким чином, апеляційний суд, визнаючи неподаною апеляційну скаргу ОСОБА_2   та повертаючи її заявнику, дійшов передчасного висновку про те, що у встановлений судом строк відповідач не усунув недоліки скарги.
 
Судові процедури повинні бути справедливими, тому особа безпідставно не може бути позбавлена права на апеляційне оскарження рішення суду, оскільки це буде порушенням права, передбаченого статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, на справедливий суд.
 
Отже, право на апеляційне оскарження судових рішень в контексті положень частин першої, другої статті 55, пункту 8 частини другої статті 129 Конституції України є складовою права кожного на звернення до суду.
 
З огляду на зазначене, колегія суддів вважає доводи касаційної скарги обґрунтованими та достатніми для скасування ухвали апеляційного суду, яка перешкоджає провадженню у справі.
 
Висновки за результатами розгляду касаційної скарги
Відповідно до частини 6 статті 411 ЦПК України підставою для скасування судових рішень суду першої та апеляційної інстанцій і направлення справи для продовження розгляду є порушення норм матеріального чи процесуального права, що призвели до постановлення незаконної ухвали суду першої інстанції та (або) постанови суду апеляційної інстанції, що перешкоджають подальшому провадженню у справі.
Враховуючи наведене, колегія суддів вважає за необхідне касаційну скаргу задовольнити, ухвалу апеляційного суду скасувати, а справу направити для продовження розгляду до суду апеляційної інстанції зі стадії відкриття апеляційного провадження.
Керуючись статтями 400, 406, 409, 411, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду
ПОСТАНОВИВ:
Касаційну скаргу  ОСОБА_2 задовольнити.
Ухвалу Полтавського апеляційного суду від 02 серпня 2019 року скасувати, справу передати до суду апеляційної інстанції для продовження розгляду зі стадії вирішення питання про відкриття апеляційного провадження.
Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає.
Головуючий                                                                                    М. Є. Червинська
Судді:                                                                                               С. Ю. Бурлаков 
А. Ю. Зайцев
Є. В. Коротенко 
В. М. Коротун