ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 квітня 2020 року 
Київ
справа №804/2809/18
адміністративне провадження №К/9901/61912/18
Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:
судді-доповідача - Загороднюка А.Г.,
суддів - Єресько Л.О., Соколова В.М.,
розглянувши в порядку письмового провадження касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21 червня 2018 року (суддя: Захарчук - Борисенко Н.В.) та постанову Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 29 серпня 2018 року (судді: Коршун О.А., Лукманова О.М., Бишевська Н.А.) у справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції України в Дніпропетровській області, Ліквідаційної комісії Головного управління МВС України про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,
УСТАНОВИВ:
Короткий зміст позовних вимог та їх обґрунтування
ОСОБА_1 звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління Національної поліції України в Дніпропетровській області (далі - відповідач 1), Ліквідаційної комісії Головного управління МВС України (далі - відповідач 2), у якому, з урахуванням уточнень, просив:
-           визнати протиправними дії відповідачів від 16 листопада 2017 року щодо зменшення йому розміру премії для здійснення перерахунку пенсії з 41,9 % до 
 2,32 %;
-           зобов`язати відповідачів відновити йому премію у розмірі 41,9 % для здійснення перерахунку пенсії, яка включена до його грошового забезпечення при звільненні.  
-          зобов`язати відповідачів надіслати до Головного управління Пенсійного фонду України у Дніпропетровській області довідку про зміну розміру премії 
з 2,32 % на 41,9 %.  
В обґрунтування позову вказав, що йому призначено пенсію відповідно до   Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» з урахуванням премії у розмірі 41,9%, у подальшому йому стало відомо, що пенсія, яку він отримує обчислюється виходячи із розміру премії до посадового окладу 2,32%. Вважаючи такі дії незаконними, просив суд зобов`язати відповідача поновити раніше визначену частку розміру премії у вигляді 41,9%      та надіслати про це довідку до Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області.
Короткий зміст рішень судів попередніх інстанцій.
Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21 червня 2018 року, залишеним без змін постановою Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 29 серпня 2018 року у задоволенні позову відмовлено. 
Відмовляючи у задоволенні позову, суди попередніх інстанції вказували на безпідставність доводів позивача про неправомірність обчислення премії у меншому розмірі, ніж він отримував, а саме 2,32% замість 41,9%.
Суди посилалась на абзац 5 пункту 5 Порядку проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 лютого 2008 року № 45 (далі - Порядок № 45; в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), відповідно до якого для перерахунку пенсій грошове забезпечення враховується у розмірі, встановленому за відповідною посадою (посадами), в межах визначеної законодавством максимальної величини бази нарахування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування з урахуванням таких його видів: інші щомісячні надбавки, доплати (крім доплати, розмір якої визначається як різниця між розміром грошового забезпечення до і після запровадження нових умов його виплати), підвищення та щомісячна премія - у середніх розмірах, що фактично виплачені за місяць, у якому виникло право на перерахунок пенсії за відповідною посадою (посадами) у тому державному органі, звідки особа звільнилася на пенсію.
Судами встановлено, що Міністерство внутрішніх справ України листом від 20 квітня 2017 року №5551/05/22-2017 «Про окремі питання підготовки та подання до органів Пенсійного фонду України довідок про грошове забезпечення для перерахунку пенсій» головам ліквідаційних комісій ГУМВС, УМВС України в АРК, областях, містах Києві та Севастополі доведено до відома інформацію про середні розміри надбавок та премії, що фактично сплачені за грудень 2015 року, зокрема середній розмір премії старшого слідчого в особливо важливих справах становить 2,32%.
Таким чином, суди зазначили, що вказаний відповідачем 2 розмір премії 2,32% є середнім розміром, що фактично виплачено за місяць, у якому виникло право на перерахунок пенсії за відповідною посадою, що узгоджується зі змістом абзацу 5 пункту 5 Порядку перерахунку пенсій № 45, у зв`язку з чим підстав для врахування премії у розмірі 41,9%, яку отримував позивач, немає.
Суди посилалась на аналогічну правову позицію зі спірного питання, викладену Верховним Судом у рішенні від 12 березня 2018 року у зразковій справі № Пз/9901/1/18.
Короткий зміст та обґрунтування вимог касаційних скарг.
Позивач у касаційній скарзі вказує на порушення судами попередніх інстанцій норм матеріального та процесуального права. Просить скасувати рішення судів попередніх інстанцій та ухвалити нове про задоволення позову у повному обсязі. 
Скаржник зазначає, що частина четверта статті 63 Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» встановлює, що всі призначені цим Законом пенсії підлягають перерахунку у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення. Натомість суди безпідставно, а відповідачі перевищуючи свої повноваження відмовили йому повернути відсоток премії по зарплаті у розмірі 41,9%, чим порушили його конституційні права та гарантії на належний соціальний захист.
Також зазначив, що ліквідаційна комісія не має права видавати будь - які довідки до пенсійного фонду про заробітну для здійснення перерахунку пенсії через відсутність таких повноважень для їх формування, оскільки не є правонаступником ГУ МВС України в Дніпропетровській області, а була створена тимчасово, на час ліквідування ГУ МВС України в Дніпропетровській області.
Позиція інших учасників справи.
Від ГУ НП в Дніпропетровській області надійшов відзив на касаційну скаргу позивача. У відзиві просить касаційну скаргу залишити без задоволення, а рішення судів попередніх інстанцій без змін. 
Ліквідаційна комісія Головного управління МВС України у відзиві просить касаційну скаргу позивача залишити без задоволення, а рішення судів попередніх інстанцій без змін. Вказує, що судами попередніх інстанцій обґрунтовано встановлена правомірність визначення позивачу премії у розмірі 2,32, що є складовою довідки про розмір грошового забезпечення. Вказує, що постановою Кабінету Міністрів України від 11 листопада 2015 року № 988 «Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції» не передбачено збереження розміру премії, яка була визначена на час звільнення осіб рядового і начальницького складу.
Рух касаційної скарги
Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями визначено наступний склад суду: суддя - доповідач Стрелець Т.Г., судді: Білоус О.В., Желтобрюх І.Л.
Ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 26 вересня 2018 року відкрито касаційне провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21 червня 2018 року (суддя: Захарчук - Борисенко Н.В.) та постанову Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 29 серпня 2018 року.
Розпорядженням заступника керівника апарату Верховного Суду - керівника секретаріату Касаційного адміністративного суду від 12 червня 2019 року № 720/0/78/19 призначено повторний автоматизований розподіл, у зв`язку зі зміною спеціалізації та введенням до іншої судової палати судді-доповідача Стрелець Т.Г.
Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями визначено наступний склад суду: суддя - доповідач Загороднюк А. Г., судді: Єресько Л.О., Соколов В.М.
Касаційний адміністративний суд у складі Верховного Суду ухвалою від 28 квітня 2020 року зазначену адміністративну справу призначив до розгляду.
Установлені судами попередніх інстанцій обставини справи.
21 грудня 1995 року позивач звільнений за віком з МВС України з посади старшого слідчого з особливо важливих справ Головного управління МВС України в Дніпропетровській області. Відповідно до висновку №83/18408 від 09 січня 1996 року позивачу призначено пенсію відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб».
14 липня 2017 року в період загального нового перерахунку пенсій, позивач звернувся до Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області з проханням пояснити з яких видів грошового забезпечення (заробітної плати) нараховується пенсія, так як пенсійні справи з ГУ МВС України Дніпропетровської області передані до ГУ Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області.
01 серпня 2017 року позивач отримав відповідь з ГУ ПФУ, в якій вказано про те, що премія   грошового забезпечення (заробітної плати) складається з 15%, а не з 41,9 %.
17 жовтня 2017 року позивач звернувся з заявою в ГУ Національної поліції України в Дніпропетровській області з проханням відновити йому колишній розмір премії до грошового забезпечення.
27 листопада 2017 року позивач отримав відповідь з ГУ Національної поліції України в Дніпропетровській області, в якій зазначено, що підстав для зміни його   премії з грошового забезпечення відсутні.
16 січня 2018 року позивач отримав відповідь з ГУ ПФУ в Дніпропетровській області, в якій вказано, що премія позивача до посадового окладу (зарплати) становить 2,32 %.
Позивач вважаючи дії відповідачів в частині зменшення йому розміру премії, яка враховується для визначення розміру пенсії з 41,9% до 2,32% протиправними, звернувся до суду з даним позовом. 
Релевантні джерела права й акти їх застосування.
Відповідно до частин 3-4 статті 63 Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» (у редакції, чинній на момент виникнення права на перерахунок пенсії), перерахунок пенсій особам начальницького і рядового складу органів внутрішніх справ України (міліції), які мають право на пенсійне забезпечення або одержують пенсію на умовах цього Закону, здійснюється з урахуванням видів грошового забезпечення, щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавок, доплат, підвищень) та премій у розмірах, встановлених законодавством для поліцейських.
Усі призначені за цим Законом пенсії підлягають перерахунку у зв`язку зі зміною розміру хоча б одного з видів грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію за цим Законом, або у зв`язку із введенням для зазначених категорій осіб нових щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавок, доплат, підвищень) та премій у розмірах, встановлених законодавством. Перерахунок пенсій здійснюється на момент виникнення права на перерахунок пенсій і провадиться у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, у строки, передбачені частиною другою статті 51 цього Закону. У разі якщо внаслідок перерахунку пенсій, передбаченого цією частиною, розміри пенсій звільненим зі служби військовослужбовцям, особам, які мають право на пенсію за цим Законом, є нижчими, зберігаються розміри раніше призначених пенсій.
Постановою Кабінету Міністрів України від 11 листопада 2015 року № 988 «Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції» встановлено, що грошове забезпечення поліцейських, яке складається з посадового окладу, окладу за спеціальним званням, щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, які мають постійний характер), премій та одноразових додаткових видів грошового забезпечення.
Законом України «Про внесення змін до деяких законів України щодо забезпечення гарантій соціального захисту колишніх працівників органів внутрішніх справ України та членів їхніх сімей» від 23 грудня 2015 року №900-УIIІ статті 63 Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» доповнено новою частиною такого змісту: «Перерахунок пенсій особам начальницького і рядового складу органів внутрішніх справ України (міліції), які мають право на пенсійне забезпечення або одержують пенсію на умовах цього Закону, здійснюється з урахуванням видів грошового забезпечення, щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавок, доплат, підвищень) та премій у розмірах, встановлених законодавством для поліцейських».
Відповідно до пункту 1 Порядку проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 лютого 2008 року № 45 перерахунок раніше призначених відповідно до   Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб" (далі - Закон) пенсій проводиться у разі прийняття рішення Кабінетом Міністрів України про зміну розміру хоча б одного з видів грошового забезпечення для відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію за Законом (далі - особи), або у зв`язку із введенням для них нових щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавок, доплат, підвищень) та премій у розмірах, установлених законодавством.
Згідно з пунктом 2 Порядку №45, на підставі зазначеного в пункті 1 цього Порядку рішення Кабінету Міністрів України Міноборони, МВС, Мінінфраструктури, СБУ, Служба зовнішньої розвідки, ДПС, Управління державної охорони, Адміністрація Держспецзв`язку, Адміністрація Держприкордонслужби, ДПтС, ДСНС (далі - державні органи) повідомляють у п`ятиденний строк Пенсійному фонду України про підстави перерахунку пенсій військовослужбовцям.
Пунктом 3 зазначеного Порядку №45 визначено, що на підставі списків уповноважені органи готують для перерахунку пенсії довідки про розмір грошового забезпечення кожної особи, зазначеної в списку, за формою згідно із додатком 2 (далі - довідка) та у місячний строк подають їх головним управлінням Пенсійного фонду України. 
Довідки видаються державним органом, з якого особи були звільнені із служби, якщо інше не передбачено цим Порядком.
Відповідно до абзацу 5 та абзацу 7 п. 5 Порядку № 45 для перерахунку пенсій грошове забезпечення враховується у розмірі, встановленому за відповідною посадою (посадами), в межах визначеної законодавством максимальної величини бази нарахування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування з урахуванням таких його видів: інші щомісячні надбавки, доплати (крім доплати, розмір якої визначається як різниця між розміром грошового забезпечення до і після запровадження нових умов його виплати), підвищення та щомісячна премія - у середніх розмірах, що фактично виплачені за місяць, у якому виникло право на перерахунок пенсії за відповідною посадою (посадами) у тому державному органі, звідки особа звільнилася на пенсію;   додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії, скасовані чи такі, що не виплачуються на момент виникнення права на перерахунок пенсії за відповідною посадою (посадами), крім зазначених у абзаці шостому цього пункту, для перерахунку пенсії не враховуються.
Міністерство внутрішніх справ України листом від 20 квітня 2017р. № 5551/05/22-2017 «Про окремі питання підготовки та подання до органів Пенсійного фонду України довідок про грошове забезпечення для перерахунку пенсій» головам ліквідаційних комісій ГУ МВС, УМВС України в АРК, областях, містах Києві та Севастополі» довело до відома інформацію про середні розміри надбавок та премії, що фактично сплачені за грудень 2015 року, зокрема середній розмір премії старшого слідчого в особливо важливих справах становить 2,32%, таким чином вказаний розмір премії 2,32% є середнім розміром, що фактично виплачено за місяць, у якому виникло право на перерахунок пенсії за відповідною посадою, а право на перерахунок пенсії у позивача виникло з 01 січня 2016 року, і такий розмір премії узгоджується з вимогами абзацу 5 п. 5 Порядку №45 , у зв`язку з чим правові підстави для врахування премії у розмірі 41,9%, як це просив позивач відсутні, а тому судом першої інстанції зроблено правильний висновок про правомірність дій позивача та прийнято законне рішення про відмову позивачу у позові.
Оцінка висновків судів, рішення яких переглядаються, та аргументів учасників справи
Вирішуючи питання про обґрунтованість поданої касаційної скарги, Верховний Суд виходить з наступного.
Відмовляючи у задоволенні позову, суди попередніх інстанції вказували на безпідставність доводів позивача про неправомірність зазначення премії у меншому розмірі, ніж він отримував, а саме 2,32% замість 41,9%.
Верховний Суд погоджується з таким висновком, оскільки відповідно до абзацу 5 пункту 5 Порядку перерахунку пенсій інші щомісячні надбавки, доплати (крім доплати, розмір якої визначається як різниця між розміром грошового забезпечення до і після запровадження нових умов його виплати), підвищення та щомісячна премія - у середніх розмірах, що фактично виплачені за місяць, у якому виникло право на перерахунок пенсії за відповідною посадою (посадами) у тому державному органі, звідки особа звільнилася на пенсію.
Як установлено судами попередніх інстанцій, відповідно до листа МВС від 20 квітня 2017 року № 5551/05/22-2017 «Про окремі питання підготовки та подання до органів Пенсійного фонду України довідок про грошове забезпечення для перерахунку пенсій» головам ліквідаційних комісій ГУМВС, УМВС України в АРК, областях, містах Києві та Севастополі доведено до відома інформацію про середні розміри надбавок та премії, що фактично сплачені за грудень 2015 року, зокрема середній розмір премії поліцейського за посадою старшого слідчого в особливо важливих справах становить 2,32 %.
При цьому Верховний Суд враховує, що у пункті 2.1 рішення від 26 грудня 2011 року № 20-рп/2011 Конституційний Суд України зазначив, що передбачені законами соціально-економічні права не є абсолютними. Механізм реалізації цих прав може бути змінений державою, зокрема, через неможливість їх фінансового забезпечення шляхом пропорційного перерозподілу коштів з метою збереження балансу інтересів усього суспільства. Крім того, такі заходи можуть бути обумовлені необхідністю запобігання чи усунення реальних загроз економічній безпеці України, що згідно з частиною першою статті 17 Конституції України є найважливішою функцією держави. Водночас зміст основного права не може бути порушений, що є загальновизнаним правилом, на що вказав Конституційний Суд України у Рішенні від 22 вересня 2005 року № 5-рп/2005 у справі про постійне користування земельними ділянками. Неприпустимим також є встановлення такого правового регулювання, відповідно до якого розмір пенсій, інших соціальних виплат та допомоги буде нижчим від рівня, визначеного в частині третій   статті 46 Конституції України, і не дозволить забезпечувати належні умови життя особи в суспільстві та зберігати її людську гідність, що суперечитиме статті 21 Конституції України.
У пункті 2.2 цього ж Рішення Конституційний Суд України   вказав, що Кабінет Міністрів України повноважний вживати заходів щодо забезпечення прав і свобод людини і громадянина та проводити політику у сфері соціального захисту (пункти 2, 3   статті 116 Конституції України).
В Рішенні від 02 березня 1999 року № 2-рп/99 у справі про комунальні послуги Конституційний Суд України звернув увагу на те, що здійснення в цілому політики соціального захисту не належить до виключних повноважень Верховної Ради України; політика соціального захисту є складовою частиною внутрішньої соціальної політики держави, забезпечення її проведення, відповідно до пункту 3 статті 116 Конституції України, здійснюється Кабінетом Міністрів України. Кабінет Міністрів України як вищий орган у системі органів виконавчої влади наділений конституційними повноваженнями спрямовувати і координувати діяльність міністерств, інших органів виконавчої влади.
Отже, політика соціального захисту є складовою частиною внутрішньої соціальної політики держави, забезпечення проведення якої на підставі пункту 3 статті 116 Конституції України   здійснюється Кабінетом Міністрів України.
Наведеними вище положеннями частини четвертої статті 63 Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» визначено, що перерахунок пенсій особам, які отримують пенсії за цим Законом, провадиться в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Встановлений Кабінетом Міністрів України порядок проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», є обов`язковим для виконання органами державної влади, зокрема відповідачем у справі.
Положення абзаців п`ятого та сьомого пункту 5 Порядку № 45 щодо врахування для перерахунку пенсії щомісячної премії у середніх розмірах, що фактично виплачені за місяць, у якому виникло право на перерахунок пенсії за відповідною посадою (посадами) у тому державному органі, звідки особа звільнилася на пенсію, відповідають висновкам ЄСПЛ, викладеним у пункті 23 рішення від 08 листопада 2005 року у справі "Кечко проти України" (заява № 63134/00).
При розгляді касаційної скарги, судом також враховані висновки рішення Верховного Суду від 12 березня 2018 року у зразковій справі № Пз/9901/1/18, яке набрало законної сили.
Отже, вказаний відповідачем 2 розмір премії 2,32% є середнім розміром, що фактично виплачено за місяць, у якому виникло право на перерахунок пенсії за відповідною посадою, що узгоджується зі змістом абзацу 5 пункту 5 Порядку перерахунку пенсій, у зв`язку з чим підстав для врахування премії у розмірі 41,9%, яку отримував позивач, немає.
Доводи касаційної скарги щодо втручання нацполіції у визначення позивачу розміру премії є безпідставними, оскільки Національна поліція України та її територіальні органи до вказаних в пункті 2 Порядку №45 державних органів, які зобов`язані надавати Пенсійному фонду України інформацію про підстави перерахунку пенсій зазначеному колу осіб, не входить. 
Верховний Суд враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи), сформовану, зокрема у справах "Салов проти України" (заява № 65518/01; пункт 89), "Проніна проти України" (заява № 63566/00; пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (заява № 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії» (Віііг Тоща V. Зраіп) серія А. 303-А; пункт 29).
Висновки за результатами розгляду касаційних скарг
Отже, оскаржувані судові рішення ґрунтуються на правильно встановлених фактичних обставинах справи, яким надана належна юридична оцінка із правильним застосуванням норм матеріального права, що регулюють спірні правовідносини, а суди під час розгляду справи не допустили порушень процесуального закону, які призвели або могли призвести до неправильного вирішення справи.
Згідно з пунктом 1 частини першої статті 349 КАС України суд касаційної інстанції за наслідками розгляду касаційної скарги залишає судові рішення судів першої та (або) апеляційної інстанцій без змін, а касаційну скаргу без задоволення.
За змістом частини першої статті 350 КАС України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо визнає, що суди першої та апеляційної інстанцій не допустили неправильного застосування норм матеріального права або порушень норм процесуального права при ухваленні судових рішень чи вчиненні процесуальних дій.
Таким чином, зважаючи на приписи статті 350 КАС України, касаційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а оскаржувані судові рішення - без змін.
Висновки щодо розподілу судових витрат
З огляду на результат касаційного розгляду судові витрати розподілу не підлягають.
Керуючись статтями 341, 345, 349, 350, 355, 356, 359 Кодексу адміністративного судочинства України, -
ПОСТАНОВИВ:
Касаційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.
Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21 червня 2018 року та постанову Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 29 серпня 2018 року залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не оскаржується.
Суддя-доповідач                                                            А.Г. Загороднюк
Судді                                                                                Л.О. Єресько
                                                                                                       В.М.Соколов