ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 березня 2020 р. 	Справа № 480/3542/19	
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
головуючого судді: Катунова В.В.
суддів: Бершова Г.Є. ,  Ральченка І.М. 
за участю секретаря судового засідання  Патової Д.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Приватного підприємства "СП-ПАРИТЕТ" на рішення Сумського окружного адміністративного суду від 17.12.2019 (суддя С.М. Гелета,  40021, м. Суми, вул. Герасима Кондратьєва, 159, повний текст складено 21.12.01) по справі № 480/3542/19
          за позовом        Приватного підприємства "СП-ПАРИТЕТ"  
          до        Головного управління Державної податкової служби у Сумській області                
          про скасування податкового повідомлення - рішення,

ВСТАНОВИВ:

Приватне підприємство "СП-ПАРИТЕТ" (далі - позивач, ПП "СП-Паритет") звернулось до суду з позовною заявою до  Головного управління ДПС у Сумській області (далі - відповідач, ГУ ДПС у Сумській області), в якій просив визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 22.08.2019 № 0061315412.
Рішенням  Сумского окружного административного суду від 17.12.2019 у задоволенні адміністративного позову  приватного підприємства "СП-ПАРИТЕТ" до Головного управління ДПС у Сумській області про скасування податкового повідомлення-рішення  від 22.08.2019 №0061315412 – відмовлено.
Не погоджуючись із прийнятим рішенням, позивач  звернувся до суду з апеляційною скаргою, в якій зазначає, що оскаржуване рішення суду не відповідає вимогам матеріального та процесуального права, а саме, судом першої інстанції неповно з`ясовано та не доведено обставини, що мають значення для справи, висновки суду першої інстанції не відповідають обставинам справи, в зв`язку з чим просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове, яким задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.
Доводи апеляційної скарги ґрунтуються на тому, що законодавцем не встановлено порядку проведення камеральних перевірок своєчасності реєстрації податкових накладних, а тому проведення таких перевірок суперечить п. 75.1ст. 75 Податкового кодексу України. Крім того, податкові накладні, щодо яких встановлено порушення строків їх реєстрації, не підлягали наданню контрагенту, що виключає застосування штрафних санкцій.
Відповідачем подано відзив на апеляційну скаргу, в якому останній просить відмовити в задоволенні апеляційної скарги та рішення суду першої інстанції залишити без змін з посиланням на те, що оскаржуване судове рішення відповідає нормам чинного законодавства, а висновки суду є законними та обґрунтованими.
В судовому засіданні представник відповідача апеляційну скаргу підтримав з підстав зазначених у скарзі, просив рішення суду першої інстанції скасувати та прийняти нове, яким відмовити в задоволенні позову.
Відповідач явку свого представника у судове засідання суду апеляційної інстанції не забезпечив, був належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання.  
Неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, відповідно до ч. 2 ст. 313 Кодексу адміністративного судочинства України (далі по тексту – КАС України), не перешкоджає  розгляду справи.
Відповідно до статті 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обгрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, вислухавши пояснення представника позивача, перевіривши рішення суду першої інстанції та доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з огляду на таке.
          Судом першої інстанції встановлено, що 23.07.2019 податковим органом проведено камеральну перевірку своєчасності реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних по ПП "СП-ПАРИТЕТ" за вересень, грудень 2017, березень - грудень 2018, січень-лютий 2019.
За результатами перевірки складено акт № 3436/18-28-54-12/31651779 (а.с. 37-43).
Вказаною перевіркою встановлено факти несвоєчасної реєстрації ПП "СП-ПАРИТЕТ" податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних за вересень, грудень 2017, березень - грудень 2018, січень-лютий 2019, чим порушено вимоги п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України (далі - ПК України).
Спірним податковим повідомленням-рішенням від 22.08.2019 № 0061315412 до ПП "СП-ПАРИТЕТ", на підставі ст. 120-1 ПК України застосовано штраф у розмірі 118809,02 грн. (а.с. 54). Указане податкове повідомлення-рішення отримане підприємством 29.08.2019, що підтверджується копією рекомендованого повідомлення (а.с. 55).
Не погодившись з висновками податкового органу та винесеним податковим повідомленням-рішенням, позивач оскаржив його в судовому порядку.
Відмовляючи в задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того,  спірні податкові накладні виписані лише на покупців, які не є платниками податку, при цьому такі операції з продажу товарів не обліковуються за ставкою 0%, не звільнені від оподаткування, а тому  податковим органом правомірно застосовані до позивача  штрафні (фінансові) санкції за порушення термінів реєстрації податкових накладних.
Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.
Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відносини, які виникають з приводу справляння податків і зборів, порядок адміністрування податків і зборів, права та обов`язки платників податків, компетенція контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства в Україні регулюються Податковим кодексом України (далі – ПК України).
Відповідно до п.п. 19-1.1.1 п. 19-1.1 ст. 19-1 ПК України контролюючі органи виконують функції, крім особливостей, передбачених для державних податкових інспекцій статтею 19-3 цього Кодексу, в тому числі здійснюють адміністрування податків, зборів, платежів, у тому числі проводять відповідно до законодавства перевірки та звірки платників податків.
Положеннями абз.1 п. 201.1 ст. 201 ПК України передбачено, що на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.
Згідно з п. 201.7 ст. 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.
Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.
Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 1 липня 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.
Податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.
З метою отримання податкової накладної/розрахунку коригування, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних, покупець надсилає в електронному вигляді запит до Єдиного реєстру податкових накладних, за яким отримує в електронному вигляді повідомлення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та податкову накладну/розрахунок коригування в електронному вигляді. Такі податкова накладна/розрахунок коригування вважаються зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних та отриманими покупцем.
Покупцю товарів/послуг податкова накладна/розрахунок коригування можуть бути надані продавцем таких товарів/послуг в електронній формі з дотриманням вимог законів України "Про електронні документи та електронний документообіг" та "Про електронні довірчі послуги".
З метою отримання продавцем зареєстрованого в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунку коригування, що підлягає реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних покупцем, такий продавець надсилає в електронному вигляді запит до Єдиного реєстру податкових накладних, за яким отримує в електронному вигляді повідомлення про реєстрацію розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та розрахунок коригування в електронному вигляді. Такий розрахунок коригування вважається зареєстрованим в Єдиному реєстрі податкових накладних та отриманими продавцем.
Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.
Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.
Помилки в реквізитах, визначених пунктом 201.1 цієї статті (крім коду товару згідно з УКТ ЗЕД), які не заважають ідентифікувати здійснену операцію, її зміст (товар/послугу, що постачаються), період, сторони та суму податкових зобов`язань, не можуть бути причиною неприйняття податкових накладних у електронному вигляді.
Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування надсилається одночасно продавцю та покупцю платнику податку.
Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків:
для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;
для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.
Згідно з п. 20.1.19 ст. 20.1 ПК України контролюючі органи мають право, в тому числі, застосовувати до платників податків передбачені законом фінансові (штрафні) санкції (штрафи) за порушення податкового чи іншого законодавства, контроль за додержанням якого покладено на контролюючі органи; стягувати до бюджетів та державних цільових фондів суми грошових зобов`язань та/або податкового боргу у випадках, порядку та розмірі, встановлених цим Кодексом та іншими законами України.
Відповідно до п. 120-1.1 ст. 120-1 ПК України порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі:
10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів;
20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів;
Тобто порушення платником податку на додану вартість граничного строку реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних є підставою для застосування до такого платника штрафу, за виключенням випадку порушення строку реєстрації податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю) та складена на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою.
Як вбачається з матеріалів справи,  ПП "СП-ПАРИТЕТ" було виписано у спірних період, який зазначено в акті перевірки) податкові накладні на отримувачів (покупців), що не є платниками податку на додану вартість.
Сторонами  не заперечується , що  зазначені податкові накладні  виписані на отримувачів (покупців), що не є платниками податку на додану вартість, про що міститься відповідна відмітка у накладній, разом із тим, сума товару оподатковується не за 0 % ставкою, а за ставкою 20% ПДВ, операції не звільнені від оподаткування.
В ході розгляду справи позивачем не заперечується факт порушення реєстрації накладних підприємством, суми та строки порушення реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, які відображені в акті перевірки.
Одночасно позивач вважає, що відсутня сама відповідальність за таке порушення, оскільки дані податкові накладні не видаються покупцю товару, а тому саме ця складова надає можливість уникнення від відповідальності, передбаченої Податковим кодексом України. При цьому позивач вважає, що те, що умови того, що податкова накладна не повинна бути складена на постачання товарів/послуг для операцій, які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою) не повинна враховуватися.
Водночас, як вірно зазначив суд першої  інстанції для звільнення від відповідальності необхідна наявність двох обов`язкових складових: податкова накладна не повинна надаватись отримувачу (покупцю) та, водночас, повинна бути складена на постачання товарів/послуг для операцій, які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою).
Для звільнення від відповідальності, передбаченої  п.п. 120-1.1 ст. 120-1 ПК України необхідна наявність саме двох обов`язкових складових: податкова накладна не повинна надаватись отримувачу (покупцю) та, водночас, повинна бути складена на постачання товарів/послуг для операцій, які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою).
Аналогічна правова позиція викладена зокрема в постановах Верховного Суду від 10 грудня 2019 року (справа №540/830/19), від 13 серпня 2019 року (справа   № 2040/7988/18), від 11 грудня 2018 року (справа № 807/68/18), від 04 вересня 2018 року (справа № 816/1488/17).
Відповідно до вимог ч. 5 ст. 242 КАС України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
При розгляді даної справи судом встановлено, що спірні податкові накладні виписані лише на покупців, які не є платниками податку, при цьому такі операції з продажу товарів не обліковуються за ставкою 0%, не звільнені від оподаткування.
Аналізуючи фактичні обставини справи та наведені вище норми, колегія суддів  погоджується з висновком суду першої інстанції про правомірність   застосування контролюючим органу до позивача   штрафних (фінансових) санкцій за порушення термінів реєстрації податкових накладних.
Щодо доводів апелянта про  відсутність  порядку проведення камеральної перевірки своєчасності реєстрації податкових накладних колегія суддів зазначає наступне.
Питання проведення камеральної перевірки та її предмет визначено ст. ст. 75, 76 ПК України
Так, відповідно до п. 75.1 ст. 75 ПК України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.
Згідно з п. 75.1.1 п. 75.1 ст. 75 ПК України камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового.
Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.
Камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення.
Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком (п. 76.1 ст. 76 ПК України).
Таким чином своєчасність реєстрації податкових накладних є предметом камеральної перевірки, що прямо передбачено п. 75.1.1 ст. 75 ПК України.
Також колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції з приводу необґрунтованості   посилання позивача на нарахування "умовних" штрафних санкцій, з огляду на наступне.
Порядок застосування штрафних (фінансових) санкцій податковим органом передбачено виключно Податковим кодексом України, яким не передбачено "умовних" нарахувань штрафних санкцій. Посилання позивача на лист відповідача від 19.08.2019 "Про надання відповіді" щодо даних АС "Податковий блок" - "Податковий аудит" - "Несвоєчасна реєстрація податкових накладних/розрахунків коригування» по ПП "СП-ПАРИТЕТ"  станом на 23.07.2019, не може вважатися фактом застосування та нарахування податкових санкцій. Такі висновки, зазначені у даному листі, є необґрунтованими і безпідставними, не підтверджують факт прийняття податкового повідомлення-рішення.
Матеріалами справи підтверджується, що до ПП "СП-ПАРИТЕТ" були застосовані штрафні санкції виключно спірним податковим повідомленням-рішенням від 22.08.2019 №0061315412, жодних інших податкових повідомлень-рішень прийнято не було,  а тому, як вірно зазначив суд першої інстанції,  відображення будь-яких даних в АС "Податковий блок", без винесення податкового повідомлення-рішення, не може вважатися як подвійне притягнення до відповідальності ПП "СП-ПАРИТЕТ", такі дії податкового органу не є визначенням податкового зобов`язання зі сплати штрафних  (фінансових) санкцій у розумінні  вимог  Податкового кодексу України.
Отже виходячи з фактичних обставин справи, норм законодавства, що регулюють спірні правовідносини, колегія суддів погоджується з судом першої інстанції про відсутність підстав для задоволення позову.
Враховуючи викладене, судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи, судове рішення ухвалено з дотриманням норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції. Зазначені доводи не містять посилань на конкретні обставини чи факти, які б давали підстави для скасування рішення суду першої інстанції.
Відповідно до положень статті 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права. 
Керуючись ст. ст. 245, 246, 250, 315, 321 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Приватного підприємства "СП-ПАРИТЕТ" - залишити без задоволення.
Рішення Сумського окружного адміністративного суду від 17.12.2019 по справі № 480/3542/19  залишити без змін.  
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий суддя 		В.В. Катунов 	
Судді	   	Г.Є. Бершов    І.М. Ральченко   	
Постанова складена в повному обсязі  26.03.20.