ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 червня 2020 р.	Справа № 520/10292/19	
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
Головуючого судді: Бегунца А.О.,
Суддів: Рєзнікової С.С. ,  П`янової Я.В. ,
за участю секретаря судового засідання Машури Г.І.

          розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Приватного акціонерного товариства "Концерн АВЕК та Ко" на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 04.12.2019 року, головуючий суддя І інстанції: Мороко А.С., майдан Свободи, 6, м. Харків, 61022, повний текст складено 09.12.19 року по справі № 520/10292/19
          за позовом            Приватного акціонерного товариства "Концерн АВЕК та Ко"  
          до            Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради                    
          про визнання протиправною та скасування постанови,
ВСТАНОВИВ:
Позивач, Приватне акціонерне товариство "Концерн АВЕК та Ко", звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради (далі - відповідач), в якому просив суд:
- визнати протиправною та скасувати постанову про накладення штрафу у сфері містобудівної діяльності Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради № 151/2189/0/250-19-П від 03.09.2019.
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що спірна постанова є протиправною, а тому, підлягає скасуванню.
Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 04.12.2019 у задоволенні позовних вимог відмовлено.
Не погодившись з вказаним рішенням, позивачем Приватним акціонерним товариством "Концерн АВЕК та Ко" подано апеляційну скаргу, в якій, вказуючи на порушення норм матеріального та процесуального права та невідповідність висновків суду першої інстанції обставинам справи, просить рішення Харківського окружного адміністративного суду від 04.12.2019 скасувати та ухвалити нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.
В обґрунтування апеляційної скарги зазначає, що складений за відсутності позивача акт № 674 від 21.08.2019 не може бути підставою для складання протоколу, припису та постанови про накладення штрафу на позивача, що порушило права останнього, а саме право бути присутнім під час проведення перевірки, подавати заперечення на акт перевірки та надавати пояснення з приводу нібито встановлених порушень, а порушення процедури проведення перевірки є достатньою підставою для скасування її результатів.
Представником відповідача подано відзив на апеляційну скаргу, в якому він просить суд апеляційної інстанції залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.
Від представника позивача надійшло клопотання про розгляд справи без участі останнього.
Відповідно до положень ч. 4 ст. 229 КАС України, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.
Судом першої інстанції встановлено та підтверджено наявними в матеріалах справи доказами, що Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради за результатами позапланової перевірки на об`єкті "Нежитлова будівля літ. "У-2" по АДРЕСА_1 . Академіка Павлова, АДРЕСА_2 у м. Харкові (кадастровий номер земельної ділянки 6310136600:09:001:0042), відповідно до акту № 662-А від 27.06.2018, встановлено факт наявності двоповерхової будівлі літ "У-2", будівля має ознаки класу наслідків (відповідальності) СС1.
Як зазначено у вказаному акті перевірки згідно технічного паспорту, виготовленого ДП "Земельно-проектне бюро" ТОВ "АГ Ріелті", інв. справа № 76 від 20.07.2017 громадський будинок нежитлова будівля літ. "У-2" по АДРЕСА_1 . Академіка Павлова, 165-Д загальною площею 336,00 кв.м, торгівельною площею 168,00 кв.м самочинно збудована у 2012 році. В ході перевірки позивачем - ПАТ  "Концерн  АВЕК та Ко" відповідачу не представлено документів, що надають право на виконання будівельних робіт з будівництва нежитлової будівлі літ. "У-2", розташованої по АДРЕСА_1 . Академіка Павлова, 165-Д у м.Харкові (кадастровий номер земельної ділянки 6310136600:09:001:0042). 
На підставі акту № 662-А від 27.06.2018 Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради винесено припис № 662- Пр -У від 27.06.2018. 
Даним приписом про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил зобов`язано позивача: усунути допущені  порушення у строк до 27.08.2018.
Відповідно до направлення для проведення позапланового заходу Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради  № 674-Н від 06.08.2019, на підставі наказів Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради № 1 від 02.01.2019 та № 309 від 06.08.2019, з метою перевірки виконання вимог припису № 662-Пр-У від 27.06.2018 працівником відповідача здійснено вихід на об`єкт "Нежитлова будівля літ. "У-2" по вул АДРЕСА_3 Академіка Павлова АДРЕСА_2 у м. АДРЕСА_4 (кадастровий номер земельної ділянки 6310136600:09:001:0042). 
За результатами проведення позапланового державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності головним спеціалістом складено акт № 674-А від 21.08.2019 та протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 21.08.2019. 
У вказаному акті зазначено, що під час поточної перевірки щодо виконання вимог вищевказаного припису встановлено наявність нежитлової будівлі літ "У-2" на зазначеній земельній ділянці. В єдиному реєстрі документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів Державної архітектурно-будівельної інспекції України, розміщеному на офіційному сайті Держархбудінспекції України, інформація щодо нежитлової будівлі літ "У-2" (кадастровий номер земельної ділянки 6310136600:09:001:0042) відсутня. До теперішнього часу інформація про виконання вимог припису № 662-Пр-У від 27.06.2018 до Інспекції не надходила. Приватним  акціонерним  товариством "Концерн  АВЕК та Ко" (уповноваженою особою) не представлено документів, що підтверджують виконання вимог зазначеного припису. 
Вищевказане свідчить про те, що вимоги припису № 662-Пр-У від 27.06.2018 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, виданого Інспекцією, не виконано.
В протоколі про порушення у сфері містобудівного законодавства від 21.08.2019 вказано, що під час позапланової перевірки виявлено порушення пп. "а" п. 3 ч. 3 ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", абз. 2 пп. 3 п. 11 та абз. 4. п. 14 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМУ № 553 від 23.05.2011, а саме, не виконання обов`язкового до виконання припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил № 662-Пр-У від 27.06.2018, виданого Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради.
На підставі викладеного, начальником Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради винесено постанову № 151/2189/0/250-19-П від 03.09.2019 про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної документації, відповідно до якої,  ПАТ  "Концерн  АВЕК та Ко"  визнано винним у вчинені правопорушення, передбаченого абз. 2 п. 1 ч. 6 ст. 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", та накладено штраф у сумі 30105,00 грн.
Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що постанова про накладення штрафу у сфері містобудівної діяльності Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради № 151/2189/0/250-19-П від 03.09.2019 винесена з дотриманням норм чинного законодавства України, а тому, підстави для її скасування відсутні.
Колегія суддів погоджується з вказаним висновком суду першої інстанції, враховуючи наступне.
За змістом ст. 41 Закону України № 3038-VI від 17.02.2011 "Про регулювання містобудівної діяльності" (в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин, далі - Закон №3038-VI) державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.
Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки, у тому числі є, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.
Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, зокрема: видавати обов`язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням фото-, аудіо- та відеотехніки.
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Процедура здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначена Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 (у редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин, далі - Порядок №553).
Відповідно до п. 5 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.
Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки, зокрема, є звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки (п. 7 Порядку).
Згідно приписів п.п.15-18, 21 Порядку № 553 форми актів та інших документів, які складаються під час або за результатами здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджуються Мінрегіоном.
За результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.
У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акту перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис). У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.
Згідно абз. 1 п. 1 ч. 6 ст. 2 Закону України “Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності” суб`єкти містобудування несуть відповідальність у вигляді штрафу, зокрема, за невиконання приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил - у розмірі п`ятнадцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.
Статтею 1 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" передбачено, що правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб`єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами.
У відповідності п. 11 Порядку № 553, посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право, зокрема, складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону.
Згідно п. 17 Порядку № 553 у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол.
Згідно ст. 3 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" справи про правопорушення, передбачені цим Законом, розглядаються, зокрема, виконавчими органами з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад. 
Накладати штраф в межах та відповідно до вимог, визначених Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності", мають право від імені органів державного архітектурно-будівельного контролю керівники виконавчих органів з питань державного архітектурно-будівельного контролю міських рад.
Відповідно до положень Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 6 квітня 1995 № 244 справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - справа) розглядається посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд таких справ, протягом 15 днів з дня одержання зазначеною особою протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалів справи.
Згідно п. 20 Порядку № 244 за результатами розгляду справи посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, приймає одну з таких постанов: постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності; постанову про закриття справи щодо накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.
В позовній заяві позивач посилається на те, що на адресу підприємства акт № 674-А від 21.08.2019 та протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 21.08.2019 не надходили, як на підставу протиправності спірної постанови.
Поряд з цим, колегія суддів зазначає, що в матеріалах справи наявний опис вкладення у цінний лист, з якого встановлено, що 23.08.2019 відповідачем на адресу ПАТ "Концерн  АВЕК та Ко" відправлялись зазначені документи. 
Щодо посилань апелянта на проведення перевірки без участі представника підприємства, колегія суддів зазначає наступне.
В листі № 1894/0/250-19 від 08.08.2019, який отримано ПАТ "Концерн АВЕК та Ко" 16.08.2019, відповідач  повідомив  про проведення перевірки та вказав прізвище посадової особи Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради та її телефонний номер. Проте, на час розгляду справи позивач не зазначив з яких причин не скористався даною можливістю. 
Відповідно до абз 6 п. 3 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 6 квітня 1995 № 244, надіслання рекомендованим листом з повідомленням документів, які є підставою для притягнення до відповідальності, за адресою місцезнаходження (місця проживання) суб`єкта містобудування, що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, вважається належним врученням зазначених документів незалежно від факту і отримання суб`єктом містобудування.
Вказана норма забезпечує неможливість ухилення суб`єкта містобудування від притягнення до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, шляхом відмови від отримання документів, які є підставою для притягнення до відповідальності.
Незастосування вказаної норми Порядку взагалі зробить неможливим притягнення такого суб`єкта до відповідальності, оскільки якщо представник суб`єкта відмовиться від отримання документів, які є підставою для притягнення до відповідальності та в подальшому буде свідомо ухилятися від отримання їх поштою, розглянути справу буде неможливо.
Тобто, те, що позивач фактично не отримав зазначених вище документів, що стало підставою для притягнення його до відповідальності, не свідчить про порушення органом державного архітектурно-будівельного контролю процедури проведення перевірки. Це випливає із обов`язку контролюючого орган) здійснити направлення таких документів без додаткових вимог до нього щодо відстеження їх проходження засобами поштового зв`язку.
Аналогічні висновки містяться у постанові Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 03.10.2018 по справі №210/954/17.
Згідно положень Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 № 244, справа може розглядатися за участю суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або його уповноваженого представника, експертів, інших осіб.
Неприбуття суб`єкта містобудування у визначений час і місце не перешкоджає розгляду справи.
Крім того, ПрАТ «КОНЦЕРН АВЕК та КО», будучи обізнаним про проведення Інспекцією перевірки, не вчинив жодних дій направлених на те, щоб ознайомитись з матеріалами справи, отримати примірник акту та протоколу, звернутись до Інспекції з метою отримання інформації щодо розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, тощо. Однак, в позовній заяві, просить скасувати оскаржувану постанову Інспекції посилаючись лише на те, що він не отримав примірник протоколу та акту та не був обізнаний про час і місце розгляду справи.
За таких обставин, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що позивач мав можливість забезпечити участь представника підприємства під час проведення перевірки.
Крім того, колегія суддів звертає увагу на те, що жодних доказів зміни стану будівлі чи доказів виконання вимог припису №662-Пр-У від 27.06.2018 позивачем ані під час проведення перевірки, ані в ході судового розгляду справи не надано. 
Щодо посилань представника позивача на приписи ч.1 ст.250 Господарського кодексу України, відповідно до яких адміністративно-господарські санкції можуть бути застосовані до суб`єкта господарювання протягом шести місяців з дня виявлення порушення, але не пізніш як через один рік з дня порушення цим суб`єктом встановлених законодавчими актами правил здійснення господарської діяльності, крім випадків, передбачених законом, суд вказує на наступне.
Спеціальним законом у спірних правовідносинах є Закон України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", відповідно до статті 2 якого, штраф може бути  накладено  на  суб`єктів  містобудування  протягом  шести  місяців  з  дня виявлення правопорушення,  але не пізніш як через три роки з дня його вчинення. 
Приписом про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради № 662-Пр-У від 27.06.2018 зобов`язано позивача усунути допущене порушення у строк до 27.08.2018.
Тобто, датою вчинення та встановлення порушення у сфері містобудівної документації, а саме невиконання обов`язкового для виконання припису, є 28.08.2018, а постанова про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності № 151/2189/0/250-19-П винесена відповідачем  03.09.2019.
Таким чином, з моменту виявлення порушення до моменту накладення штрафу, не сплинуло 3 роки, у зв`язку з чим, доводи представника позивача є необґрунтованими та безпідставними. 
Також, колегія суддів вважає безпідставними посилання апелянта на неможливість виконання ним спірного припису з незалежних від Приватного акціонерного товариства "Концерн АВЕК та Ко" причин (неможливість належного оформлення права на землю).
Крім того, у постанові Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 29.04.2020 по справі №П/811/870/16 за результатом розгляду аналогічного спору суб`єкта містобудування з органом державного архітектурно-будівельного контролю суд дійшов висновку, що вжиття суб`єктом містобудування дій на виконання вимог контролюючого органу, проте без фактичного виконання, незалежно від обставин, не може вважатися належним виконанням вимог припису.
Враховуючи викладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що постанова про накладення штрафу у сфері містобудівної діяльності Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради № 151/2189/0/250-19-П від 03.09.2019 винесена з дотриманням норм чинного законодавства України, а тому, підстави для її скасування відсутні. 
Оцінивши докази, які є у справі, та враховуючи всі наведені обставини, колегія суддів приходить до висновку, що судом першої інстанції в повній мірі досліджено обставини справи на підставі яких суд прийшов до правильного висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог.
Відповідно до  статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені  Конституцією  та законами України.
Згідно з ч. 2  ст. 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень  та у спосіб, що визначені Конституцією  та  законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод    та    інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Відповідно до ч. 1  ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених  статтею 78 цього Кодексу.
Згідно з ч. 2  ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. 
Зі змісту частин 1-4  ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права, обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.
Доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, оскільки ґрунтуються на невірному трактуванні фактичних обставин та норм матеріального права, що регулюють спірні правовідносини. 
Відповідно до пункту першого частини першої  статті 315 КАС  за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.
За змістом частини першої  статті 316 КАС  суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Оскільки судове рішення ухвалене судом першої інстанції з додержанням норм матеріального і процесуального права, на підставі правильно встановлених обставин справи, а доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, то суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване судове рішення - без змін.
Керуючись ст. ст. 242, 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства "Концерн АВЕК та Ко"  залишити без задоволення.
Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 04.12.2019 року по справі № 520/10292/19  залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя 	(підпис)	А.О. Бегунц	
Судді	(підпис)  (підпис) 	С.С. Рєзнікова    Я.В. П`янова   	
Повний текст постанови складено  16.06.2020 року