Постанова 
Іменем України 
 
10 червня 2020 року
м. Київ
 
справа № 729/810/16-ц
провадження № 61-13942св18
 
Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду:
головуючого - Кузнєцова В. О., 
суддів: Жданової В. С. (суддя-доповідач), Ігнатенка В. М., Карпенко С. О., Тітова М. Ю.,  
 
учасники справи:
позивач - ОСОБА_1 ,
відповідач - ОСОБА_2 , правонаступником якого є ОСОБА_3 , 
 
розглянув в порядку спрощеного позовного провадження касаційну скаргу ОСОБА_2 на ухвалу Бобровицького районного суду Чернігівської області від 06 вересня 2016 року в складі судді Булиги Н. О. та ухвалу апеляційного суду Чернігівської області від 17 жовтня 2016 року в складі колегії суддів: Шитченко Н. В., Бобрової І. О., Острянського В. І., 
 
ВСТАНОВИВ: 
 
Підпунктом 4 пункту 1 розділу XIII «Перехідні положення» ЦПК України у редакції Закону України № 2147-VIII від 03 жовтня 2017 року «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» передбачено, що касаційні скарги (подання) на судові рішення у цивільних справах, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цією редакцією Кодексу, передаються до Касаційного цивільного суду та розглядаються спочатку за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.
 
Описова частина
Короткий зміст заяви
 
У серпні 2016 року ОСОБА_2 звернувся до суду із заявою про перегляд заочного рішення Бобровицького районного суду Чернігівської області від 17 серпня 2016 року.
Заява мотивована тим, що 17 серпня 2016 року Бобровицький районний суду Чернігівської області ухвалив рішення, яким задовольнив позовні вимоги ОСОБА_1 про поділ спільного майна подружжя. 
Відповідач вказував, що про розгляд справи був своєчасно повідомлений, проте не зміг з`явитись у судове засідання з поважних причин, оскільки                   17 серпня 2016 року виконував службові обов`язки охоронника.
Посилаючись на те, вказані обставини є підставою для скасування заочного рішення, ОСОБА_2 просив задовольнити заяву. 
 
Короткий зміст ухвали суду першої інстанції
 
Ухвалою Бобровицького районного суду Чернігівської області від                              06 вересня 2016 року заяву ОСОБА_2 визнано неподаною та повернуто заявнику.
 
Визнаючи неподаною та повертаючи заяву, місцевий суд виходив з того, що заявник не у повному обсязі виконав вимоги ухвали від 31 серпня 2016 року про залишення заяви про перегляд заочного рішення без руху, оскільки не зазначив поважних причин, через які він не мав можливості звернутись до суду із заявою про відкладення розгляду справи. 
 
Короткий зміст ухвали суду апеляційної інстанції
 
Ухвалою апеляційного суду Чернігівської області від 17 жовтня 2016 року апеляційну скаргу ОСОБА_2 відхилено, ухвалу Бобровицького районного суду Чернігівської області від 06 вересня 2016 року залишено без змін. 
 
Апеляційний суд погодився з висновком суду першої інстанції про наявність правових підстав для повернення заяви з підстав, встановлених частиною другою статті 121 ЦПК України (тут і надалі 2004 року). 
 
Короткий зміст вимог касаційної скаргита узагальнення її доводів
У листопаді 2016 року ОСОБА_2 звернувся до суду касаційної інстанції із касаційною скаргою, в якій, посилаючись на недотримання судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить скасувати оскаржувані судові рішення і направити справу для продовження розгляду до суду  першої інстанції. 
 
Касаційна скарга мотивована тим, що суди не взяли до уваги поважність причин відсутності відповідача під час ухвалення судом першої інстанції заочного рішення, що підтверджується довідкою з місця роботи від                                                          18 серпня 2016 року № 5. Внаслідок відсутності відповідача у судовому засіданні останній був позбавлений можливості користуватись процесуальними правами, зокрема, заявляти клопотання про витребування доказів. 

Короткий зміст заперечення на касаційну скаргу та узагальнення його доводів
 
У грудні 2016 року ОСОБА_1 подала заперечення на касаційну скаргу, в яких просить касаційну скаргу відхилити, а оскаржувані судові рішення - залишити без змін.
 
Заперечення мотивовані тим, що на повідомленні про місце, дату і час судового засідання, яке завчасно отримав відповідач, вказано засоби зв`язку із судом, що спростовує посилання останнього про неможливість повідомити причини неявки в судове засідання.  
 
Надходження касаційної скарги до суду касаційної інстанції
 
Ухвалою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 11 листопада 2016 року відкрито провадження у справі та витребувано її з суду першої інстанції. 
 
Ухвалою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 13 вересня 2017 року справу за позовом                              ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя призначено до розгляду.
 
Статтею 388 ЦПК України передбачено, що судом касаційної інстанції у цивільних справах є Верховний Суд.
 
У березні 2018 року вказана справа передана до Верховного Суду.
 
Ухвалою Верховного Суду від 29 травня 2018 року зупинено провадження у справі № 729/810/16-ц до залучення правонаступника. 
 
Ухвалою Верховного Суду від 10 червня 2020 року поновлено провадження у справі № 729/810/16-ц. Залучено до участі у справі № 729/810/16-ц ОСОБА_3 як правонаступника ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . 
 
Мотивувальна частина
 
Позиція Верховного Суду
 
Пунктом 2 Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ» від 15 січня 2020 року № 460-ІХ передбачено, що касаційні скарги на судові рішення, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цим Законом, розглядаються в порядку, що діяв до набрання чинності цим Законом. 
 
Частиною першою статті 400 ЦПК України визначено, що під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.
 
Згідно з положеннями частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.
 
Вивчивши матеріали справи, перевіривши доводи касаційної скарги, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду дійшов висновку, що касаційна скарга підлягає задоволенню з огляду на таке.
 
Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права
 
На час ухвалення судами попередніх інстанцій оскаржуваних судових рішень процедура апеляційного оскарження заочного рішення була врегульована Главою 8 ЦПК України. 
 
Відповідно до частини першої статті 228 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
 
Вимоги до форми і змісту заяви про перегляд заочного рішення визначені у статті 229 ЦПК України.
 
Так, у заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначено:
1) найменування суду, який ухвалив заочне рішення;
2) ім`я (найменування) відповідача або його представника, які подають заяву, їх місце проживання чи місцезнаходження, номер засобів зв`язку;
3) обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання і неповідомлення їх суду, і докази про це;
4) посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача;
5) клопотання про перегляд заочного рішення;
6) перелік доданих до заяви матеріалів.
 
ОСОБА_2 , звертаючись до суду із заявою про перегляд заочного рішення Бобровицького районного суду Чернігівської області від 17 серпня 2016 року, вказував, що 17 серпня 2016 року не зміг з`явитись у судове засідання, оскільки виконував службові обов`язки охоронника, здійснюючи охорону об`єкта - автобазу Бобровицького молокозаводу Чернігівської області. Посилаючись на те, що у отриманій судовій повістці були відсутні засоби зв`язку із судом чи суддею, відповідач не зміг повідомити суд про причини неявки в судове засідання.  
 
Згідно з частиною сьомою статті 229 ЦПК України до неналежно оформленої заяви про перегляд заочного рішення застосовуються правила статті 121 цього Кодексу.
 
Суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня отримання позивачем ухвали (частина перша статті 121 ЦПК України).
 
Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 119 і 120 цього Кодексу, сплатить суму судового збору позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві (частина друга статті 121 ЦПК України).
 
Ухвалою Бобровицького районного суду Чернігівської області від 31 серпня 2016 року заяву ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення залишено без руху. Вказано, що наведені заявником причини неявки у судове засідання не є поважними, оскільки судову повістку про виклик до суду відповідач отримав 12 серпня 2016 року, а тому мав достатньо часу для звернення із заявою про відкладення розгляду справи. Крім того, у заяві ОСОБА_2 не зазначив жодних доказів на підтвердження вищевказаних обставин. 
 
На виконання вимог ухвали від 31 серпня 2016 року відповідач надіслав до суду довідку товариства з обмеженою відповідальністю «Груп1» про те, що у період проміжку часу з 8-ї години ранку 17 серпня 2016 року до 8-ї години ранку 18 серпня 2016 року ОСОБА_2 виконував службові обов`язки зі здійснення заходів охорони майна на ввіреному йому об`єкті охорони. 
 
Таким чином, ОСОБА_2 виконав вимоги ухвали Бобровицького районного суду Чернігівської області від 31 серпня 2016 року, усунувши недоліки заяви. 
 
Ухвалою Бобровицького районного суду Чернігівської області від                              06 вересня 2016 року заяву ОСОБА_2 визнано неподаною та повернуто заявнику.
 
Визнаючи неподаною та повертаючи заяву, місцевий суд виходив з того, що заявник не виконав у повному обсязі вимоги ухвали від 31 серпня 2016 року про залишення заяви про перегляд заочного рішення без руху, оскільки не зазначив поважних причин, через які він не мав можливості звернутись до суду із заявою про відкладення розгляду справи. 
 
Колегія суддів Другої судової палати Касаційного цивільного не погоджується з вказаним висновком суду з огляду на наступне. 
 
На вимогу суду ОСОБА_2 06 вересня 2016 року направив заяву про усунення недоліків, долучивши квитанцію про сплату судового збору та довідку про перебування на роботі. 
 
Таким чином, ОСОБА_2 виконав вимоги ухвали від 31 серпня 2016 року про усунення недоліків. 
 
Повноваження суду за результатами розгляду заяви про перегляд заочного рішення визначені у частині третій статті 231 ЦПК України. 
 
Так, у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою залишити заяву без задоволенняабо скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду в загальному порядку.
 
Відповідно до частини першої статті 232 ЦПК України підставами для скасування заочного рішення є встановлення судом того, що:
1)                 відповідач не з`явився в судове засідання;
2)                 відповідач не повідомив причини неявки у судове засідання з поважних причин;
3)                 докази, на які посилається відповідач, мають істотне значення для правильного вирішення справи.  
 
Таким чином, після виконання  ОСОБА_2 вимог ухвали Бобровицького районного суду Чернігівської області від 31 серпня                             2016 року, суд першої інстанції відповідно до частини першої статті 230 ЦПК України повинен був повідомити особам, які беруть участь у справі, про час і місце розгляду заяви. 
 
Оцінку поважності причин неявки в судове засідання та переконливості обґрунтованості заперечень проти позову суд надає в судовому засіданні.  
 
Проте суд першої інстанції, з висновком якого погодився й суд апеляційної інстанції, на вказане уваги не звернули. 
 
За умови достатності усунення недоліків, суд першої інстанції в порушення вимог статті 229 ЦПК України безпідставно повернув  ОСОБА_2 заяву про перегляд заочного рішення, а також в порушення вимог статті 231 ЦПК України на стадії прийняття цієї заяви надав оцінку поважності причин неявки в судове засідання і неповідомлення їх суду. 
 
Таким чином, суди попередніх інстанцій допустили порушення норм процесуального права, чим позбавили відповідача, для якого процесуальним законом встановлена спеціальна процедура, права на апеляційне оскарження заочного рішення. 
 
Враховуючи, що висновок судів попередніх інстанцій про наявність підстав для визнання неподаною та повернення заяви з підстав, встановлених частиною другою статті 121 ЦПК України, є помилковим, у зв`язку з чим оскаржувані судові рішення підлягають скасуванню, а справа - передачі до суду першої інстанції для продовження розгляду.
 
Висновки Верховного Суду за результатами розгляду касаційної скарги
 
Відповідно до пунктів 1, 3 частини третьої статті 411 ЦПК України підставою для скасування судового рішення та направлення справи на новий розгляд є також порушення норм процесуального права, на які посилається заявник у касаційній скарзі, що унеможливило встановлення фактичних обставин, які мають значення для правильного вирішення справи, якщо: суд не дослідив зібрані у справі докази, за умови висновку про обґрунтованість заявлених у касаційній скарзі підстав касаційного оскарження, передбачених пунктами 1, 2, 3 частини другої статті 389 цього Кодексу; або суд розглянув у порядку спрощеного позовного провадження справу, що підлягала розгляду за правилами загального позовного провадження; або суд необґрунтовано відхилив клопотання про витребування, дослідження або огляд доказів або інше клопотання (заяву) учасника справи щодо встановлення обставин, які мають значення для правильного вирішення справи; або суд встановив обставини, що мають суттєве значення, на підставі недопустимих доказів. 
 
Керуючись статтями 400, 409, 411, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду
 
ПОСТАНОВИВ:
 
Касаційну скаргу ОСОБА_2 задовольнити.
 
Ухвалу Бобровицького районного суду Чернігівської області від 06 вересня 2016 року та ухвалу апеляційного суду Чернігівської області від 17 жовтня 2016 року скасувати, справу передати для продовження розгляду до суду першої інстанції.
 
Постанова суду касаційної інстанції є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий                                                                                           В. О. Кузнєцов
Судді :                                                                                                     В. С. Жданова
                                                                                                                 В. М. Ігнатенко
                                                                                                                 С. О. Карпенко
                                                                                                                 М. Ю. Тітов