ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 квітня 2020 року 
Київ
справа №805/3351/17-а
адміністративне провадження №К/9901/16222/18

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:
судді-доповідача - Загороднюка А.Г.,
суддів - Єресько Л.О., Соколова В.М.,
розглянувши в порядку письмового провадження касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Донецького окружного адміністративного суду від 20 листопада 2017 (судді: Смагар С.В., Кірієнко В.О., Шувалова Т.О.) року та постанову Донецького апеляційного адміністративного суду від 23 січня 2018 року (судді: Компанієць І.Д., Казначеєв Е.Г., Ястребова Л.В.) у справі за позовом ОСОБА_1 до тимчасової кваліфікаційної комісії приватних виконавців Міністерства юстиції України, Міністерства юстиції України про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити певні дії,
УСТАНОВИВ:
Короткий зміст позовних вимог та їх обґрунтування
ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до суду з адміністративним позовом до  тимчасової кваліфікаційної комісії приватних виконавців Міністерства юстиції України, Міністерства юстиції України, в якому,  з урахуванням уточнених позовних вимог, просив:
- визнати протиправною бездіяльність тимчасової кваліфікаційної комісії приватних виконавців Міністерства юстиції України щодо не проведення кваліфікаційного іспиту протягом трьох місяців з дня надання допуску позивачу до складання кваліфікаційного іспиту приватного виконавця;
- зобов`язати тимчасову кваліфікаційну комісію приватних виконавців Міністерства юстиції України призначити позивачу дату складання кваліфікаційного іспиту приватного виконавця;
- зобов`язати тимчасову кваліфікаційну комісію приватних виконавців Міністерства юстиції України при проведенні кваліфікаційного іспиту приватного виконавця, в якому прийматиме участь позивач, застосовувати наказ Міністерства    юстиції України від 25 жовтня 2016 року № 3053/5 «Про затвердження Порядку допуску до професії приватного виконавця» без застосування останніх змін;
- встановити перебіг річного строку дії свідоцтва Інституту права та післядипломної освіти Міністерства юстиції України № 421 від 06 травня 2017 року про проходження позивачем навчання на навчальних курсах з отримання знань у сфері примусового виконання судових рішень і рішень інших органів, з дати набрання законної сили судового рішення у справі.
В обґрунтування позову зазначив, що 30 червня 2017 року прийняв участь в анонімному автоматизованому тестуванні осіб, які виявили намір здійснювати діяльність приватного виконавця, але через перебої в роботі системи тестування результати кваліфікаційного іспиту не встановлені. 
Протоколом Кваліфікаційної комісії № 18 від 30 червня 2017 року оголошено перерву у проведенні кваліфікаційного іспиту та перенесено дату його проведення з 30 червня 2017 року на 3 липня 2017 року. 
Вважає, що кваліфікаційний іспит 30 червня 2017 року не відбувся з вини тимчасової комісії і був незаконно перенесений на наступний робочий день, у зв`язку з чим позивач позбавлений можливості прийняти в ньому участь. 
Також позивач зазначає, що ним отримано свідоцтво про проходження навчання на навчальних курсах з отримання знань у сфері примусового виконання рішень від 06 травня 2017 року № 421, яке має обмежений термін дії в один рік, протягом якого особі дається право повторної здачі кваліфікаційного іспиту у разі його не складання не раніше, ніж через шість місяців. 
Таким чином, внаслідок протиправної бездіяльності тимчасової комісії, а саме:    не призначення позивачу дати складання іспиту в передбачений законодавством строк, позивач втратив право повторного складання іспиту протягом строку дії свідоцтва про навчання. 
Також позивач зазначив, що зміни, які внесені наказом Міністерства юстиції України від 18 вересня 2017 року № 2905/5 до розділу V Порядку допуску до професії приватного виконавця, на переконання позивача, значно погіршують умови допуску до професії приватного виконавця і не повинні застосовуватися до нього. 
Короткий зміст рішень судів попередніх інстанцій.
Постановою Донецького окружного адміністративного суду від 20 листопада 2017 року, залишеною без змін постановою Донецького апеляційного адміністративного суду від 23 січня 2018 року у задоволенні позову відмовлено. 
Відмовляючи в задоволені позову, суд першої інстанції, з яким погодився апеляційний адміністративний суд, дійшов висновку про відсутність підстав для визнання протиправною бездіяльності тимчасової кваліфікаційної комісії щодо не проведення кваліфікаційного іспиту протягом трьох місяців з дня надання допуску позивачу до складання кваліфікаційного іспиту приватного виконавця, як наслідок відсутні підстави для задоволення похідних позовних вимог     про зобов`язання комісію призначити позивачу дату складання кваліфікаційного іспиту приватного виконавця.
Вимоги про зобов`язання кваліфікаційну комісію при проведенні кваліфікаційного іспиту приватного виконавця застосовувати наказ Міністерства    юстиції України від 25 жовтня 2016 року № 3053/5 «Про затвердження Порядку допуску до професії приватного виконавця» без застосування змін, суди визнали необґрунтованими, оскільки  Міністерство юстиції України наказом від 18 вересня 2017 року № 2905/5 внесло зміни до розділу V Порядку допуску до професії приватного виконавця, які набули чинності після опублікування 22 вересня 2017 року, які є чинними. 
Також суди визнали необґрунтованими вимоги  в частині встановлення перебігу річного строку дії свідоцтва інституту права та післядипломної освіти Міністерства юстиції України № 421 від 06 травня 2017 року про проходження позивачем навчання на навчальних курсах з отримання знань у сфері примусового виконання судових рішень і рішень інших органів, з дати набрання законної сили судового рішення у даній справі, оскільки за своєю правовою природою встановлення терміну дії свідоцтва інституту права та післядипломної освіти Міністерства юстиції України № 421 від 6 травня 2017 року є дискреційними повноваженнями та виключною компетенцією самого Міністерства.
Крім цього, строк дії свідоцтва позивача становив 1 рік, і діяв до 6 травня 2018 року. На час розгляду справи строк дії не сплив і свідоцтво є дійсним.
Короткий зміст та обґрунтування вимог касаційних скарг.
Позивач у касаційній скарзі вказує на порушення судами попередніх інстанцій норм матеріального права, просить оскаржувані рішення скасувати та ухвалити постанову про задоволення позову в повному обсязі.
Скаргу обґрунтовує доводами, аналогічними викладеним у позовній заяві. 
В обґрунтування скарги зазначив, що висновок судів про законність дій тимчасової кваліфікаційної комісії щодо перенесення дати проведення    іспиту на наступний робочий день суперечить п.3 Розділу 5 Порядку допуску до професії приватного виконавця, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 25 жовтня 2016 року №3053/5.
Також вважав неправильним висновки судів про необхідність повторної подачі позивачем заяви для допуску до складання кваліфікаційного іспиту, оскільки законодавством не передбачено    повторне подання заяви    в разі, якщо кандидат не прийняв участь у призначеному кваліфікаційному іспиті. 
Вказував, що ним оскаржено у судовому порядку наказ Міністерства юстиції України від 18 вересня 2017 року № 2905/5 «Про внесення змін до Порядку допуску до професії приватного виконавця».
Позиція інших учасників справи.
Відзиву на касаційну скаргу не надходило. 
Рух касаційної скарги
Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями визначено наступний склад суду: суддя - доповідач Білоус О.В., судді:, Желтобрюх І.Л., Стрелець Т.Г.
Ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 07 лютого 2018 року відкрито касаційне провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Донецького окружного адміністративного суду від 20 листопада 2017 року та постанову Донецького апеляційного адміністративного суду від 23 січня 2018 року.
Розпорядженням заступника керівника апарату Верховного Суду - керівника секретаріату Касаційного адміністративного суду від 30 травня 2019 року № 547/0/78/-19 призначено повторний автоматизований розподіл, у зв`язку зі зміною спеціалізації та введенням до іншої судової палати судді-доповідача Білоуса О.В.
Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями визначено наступний склад суду: суддя - доповідач Загороднюк А. Г., судді: Єресько Л.О., Соколов В.М.
Касаційний адміністративний суд у складі Верховного Суду ухвалою від 23 квітня 2020 року зазначену адміністративну справу призначено до розгляду.
Установлені судами попередніх інстанцій обставини справи.
Позивач виявив намір здійснювати діяльність приватного виконавця.
Листом від 20 червня 2017 року тимчасова кваліфікаційна комісія приватних виконавців Міністерства юстиції України повідомила позивача про надання йому допуску до складання 30 червня 2017 року кваліфікаційного іспиту осіб, які мають намір здійснювати діяльність приватного виконавця, згідно протоколу засідання Комісії від 19 червня 2017 року №17. 
30 червня 2017 року за адресою: м. Київ, вул. Січових Стрільців, 73, 2-й поверх розпочався перший етап автоматизованого анонімного тестування осіб, які виявили намір здійснювати діяльність державного виконавця. Позивача разом із іншими учасниками допущено до складання іспиту після реєстрації учасників автоматизованого анонімного тестування. Учасниками розпочато виконання тестових завдань теоретичної частини тестування. 
Протоколом засідання комісії від 30 червня 2017 року № 18 по першому питанню порядку денного прийнято рішення про оголошення перерви у проведенні кваліфікаційного іспиту осіб, які виявили намір здійснювати діяльність приватного виконавця, до усунення технічних причин неможливості його проведення, та перенесення дати проведення іспиту з 30 червня 2017 року на 3 липня 2017 року на 10 год. 00 хв. за адресою: м. Київ. вул. Січових стрільців, б. 73, 2-й поверх, мармурова зала.
Вирішено ознайомити осіб, допущених до складання кваліфікаційного іспиту 30 червня 2017 року, з рішенням комісії про оголошення перерви та перенесення дати проведення кваліфікаційного іспиту під особистий підпис. Повідомлення про оголошення перерви у проведенні кваліфікаційного іспиту та перенесення дати його проведення розміщено на офіційному веб-сайті    Міністерства юстиції України. 
Позивач, вважаючи такі дії протиправними, звернувся до суду з даним позовом.
Релевантні джерела права й акти їх застосування.
Приписами частини другої статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
На підставі статті19 Закону України  «Про органи та осіб, які здійснюють примусове виконання судових рішень і рішень інших органів» для визначення рівня професійної підготовленості осіб, які мають намір здійснювати діяльність приватного виконавця, та вирішення питання щодо надання права на здійснення діяльності приватного виконавця при Міністерстві юстиції України утворюється Кваліфікаційна комісія приватних виконавців.
Кваліфікаційна комісія визначає дату складення кваліфікаційних іспитів, розробляє та затверджує перелік питань автоматизованого анонімного тестування, розглядає документи, подані особами, які мають намір отримати право на здійснення діяльності приватного виконавця, на відповідність вимогам, визначеним цим Законом, проводить кваліфікаційні іспити та затверджує їх результати, приймає рішення про видачу посвідчення приватного виконавця. 
Рішення Кваліфікаційної комісії оформлюється протоколом, який підписують усі присутні на засіданні члени комісії. Засідання Кваліфікаційної комісії є гласним.
Згідно з частиною першою статті 21 3акону України «Про органи та осіб, які здійснюють примусове виконання судових рішень і рішень інших органів»  кваліфікаційна комісія проводить кваліфікаційний іспит протягом трьох місяців з дня надання допуску особі до складення кваліфікаційного іспиту.
Відповідно до частини третьої статті 21 3акону України  «Про органи та осіб, які здійснюють примусове виконання судових рішень і рішень інших органів» кваліфікаційний іспит проводиться шляхом автоматизованого анонімного тестування особи, яка виявила намір здійснювати діяльність приватного виконавця. 
Єдину процедуру допуску до професії приватного виконавця осіб, які виявили намір здійснювати діяльність приватного виконавця визначено Порядком допуску до професії приватного виконавця, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 25 жовтня 2016 року №3053/5 (далі - Порядок №3053/5).
Пункти 1-4 розділу V Порядку №3053/5 передбачають, що структурний підрозділ Міністерства організовує розміщення повідомлення про проведення кваліфікаційного іспиту на офіційному веб-сайті Міністерства юстиції України не пізніш як за сім днів до дня його проведення.
Кваліфікаційною комісією затверджується графік проведення кваліфікаційного іспиту із зазначенням дати та часу його складання.
Повідомлення про допуск осіб до складання кваліфікаційного іспиту повинно містити прізвища, імена та по батькові осіб з відміткою про допуск чи недопуск до його складання, а також графік проведення кваліфікаційного іспиту. У разі зміни графіка, а також місця проведення кваліфікаційного іспиту Кваліфікаційна комісія не пізніше ніж за п`ять днів повідомляє про це осіб, допущених до його складання, телефоном, а також розміщує відповідне повідомлення на офіційному веб-сайті Міністерства юстиції України.
Для складання кваліфікаційного іспиту використовується електронна система для проведення автоматизованого анонімного тестування осіб, які виявили намір здійснювати діяльність приватного виконавця (далі - Система тестування). Кваліфікаційний іспит проводиться в окремому приміщенні, в якому розміщуються автоматизовані робочі місця осіб, допущених до складання кваліфікаційного іспиту, окреме автоматизоване робоче місце для адміністрування Системи тестування з підключеним до нього принтером та відповідне комунікаційне обладнання. Серверна частина програмного забезпечення Системи тестування розміщується на технічних ресурсах адміністратора Єдиних та Державних реєстрів, створення та забезпечення функціонування яких належить до компетенції Міністерства юстиції України. Налаштування автоматизованих робочих місць осіб, допущених до складання кваліфікаційного іспиту, повинні забезпечувати відсутність доступу до інформаційних ресурсів мережі Інтернет. Створення та налаштування Системи тестування, її технічне обслуговування та модернізація, а також вжиття технічних заходів для збереження даних, що містяться на сервері Системи тестування, здійснюються адміністратором Єдиних та Державних реєстрів, створення та забезпечення функціонування яких належить до компетенції Міністерства юстиції України.
Пунктом 12 розділу V Порядку №3053/5 визначено, що у разі неможливості проведення автоматизованого анонімного тестування в Системі тестування з технічних причин у засіданні Кваліфікаційної комісії оголошується перерва до їх усунення.
Відповідно до пункту 13 розділу V Порядку №3053/5  автоматизоване анонімне тестування складається з теоретичної частини, ситуаційних завдань та практичного завдання і проводиться одночасно для всіх осіб, допущених до іспиту.
Згідно з пунктом 14 розділу V Порядку №3053/5 теоретична частина вважається виконаною, якщо набрано не менше тридцяти п`яти балів. У цьому випадку особа автоматично допускається Системою тестування до виконання ситуаційних завдань. У разі набрання меншої кількості балів, у тому числі через закінчення часу, відведеного для виконання теоретичної частини, автоматизоване анонімне тестування автоматично припиняється Системою тестування та особа вважається такою, що не склала іспит.
Пунктом 15 розділу V Порядку №3053/5  передбачено, що ситуаційні завдання вважаються виконаними, якщо за результатами їх виконання набрано не менше двадцяти балів. У цьому випадку особа автоматично допускається Системою тестування до виконання практичного завдання.
Відповідно до пункту 17 розділу V практичне завдання оцінюється від 0 до 25 балів.
Пунктом 19 розділу V визначено, що після закінчення іспиту секретар Кваліфікаційної комісії складає протокол, в якому зазначаються: дата, час та місце проведення іспиту; прізвища, імена та по батькові присутніх членів Кваліфікаційної комісії; прізвища, імена та по батькові, реквізити паспортів осіб, допущених до складання іспиту; отримані бали за результатами автоматизованого анонімного тестування; прізвища, імена та по батькові осіб, які склали та які не склали іспит. Протокол підписується головою та усіма присутніми на засіданні членами Кваліфікаційної комісії.
Пунктом 20 розділу V зазначено, що кваліфікаційна комісія на підставі результатів складеного іспиту приймає рішення, що затверджується протоколом за результатами складання кваліфікаційного іспиту.
Відповідно до пункту 21 розділу V Порядку №3053/5 кваліфікаційна комісія на підставі рішення про затвердження результатів складання кваліфікаційного іспиту приймає рішення про видачу Міністерством юстиції України особам, які склали кваліфікаційний іспит, посвідчення приватного виконавця. Кваліфікаційний іспит вважається складеним, якщо особою набрано не менше сімдесяти балів.
Пунктом 2 розділу 2 Прикінцевих та перехідних положень Закону України від 15 січня 2020 року № 460-IX «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ» установлено, що касаційні скарги на судові рішення, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цим Законом, розглядаються в порядку, що діяв до набрання чинності цим Законом.
Суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази (частина друга статті 341 КАС України). 
Відповідно до частини третьої статті 341 КАС України суд не обмежений доводами та вимогами касаційної скарги, якщо під час розгляду справи буде виявлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права. 
Оцінка висновків судів, рішення яких переглядаються, та аргументів учасників справи
Одним із критеріїв оцінювання судами рішень, дій та бездіяльності суб`єктів владних повноважень є прийняття ними рішень обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії).
Цей критерій відображає принцип обґрунтованості рішення або дії. Він вимагає від суб`єкта владних повноважень враховувати як обставини, на обов`язковість урахування яких прямо вказує закон, так і інші обставини, що мають значення у конкретній ситуації. Для цього він має ретельно зібрати і дослідити матеріали, що мають доказове значення у справі, наприклад, документи, пояснення осіб, висновки експертів тощо. Суб`єкт владних повноважень повинен уникати прийняття невмотивованих висновків, обґрунтованих припущеннями, а не конкретними обставинами. Так само недопустимо надавати значення обставинам, які насправді не стосуються справи. Несприятливе для особи рішення повинно бути вмотивованим.
Предметом оскарження у цій справі є бездіяльність тимчасової комісії, протиправність якої полягає у непроведені кваліфікаційного іспиту протягом трьох місяців з дня надання допуску позивачу до складання кваліфікаційного іспиту приватного виконавця.
Як протиправну бездіяльність суб`єкта владних повноважень треба розуміти зовнішню форму поведінки (діяння) цього органу/його посадової особи, яка полягає (проявляється) у неприйнятті рішення чи у нездійсненні юридично значимих й обов`язкових дій на користь заінтересованих осіб, які на підставі закону та/або іншого нормативно-правового регулювання віднесені до компетенції суб`єкта владних повноважень, були об`єктивно необхідними і реально можливими для реалізації, але фактично не були здійснені.
Для визнання бездіяльності протиправною недостатньо одного лише факту неналежного та/або несвоєчасного виконання обов`язкових дій. Важливими є також конкретні причини, умови та обставини, через які дії, що підлягали обов`язковому виконанню відповідно до закону, фактично не були виконані чи були виконані з порушенням строків. Крім того, потрібно з`ясувати юридичний зміст, значимість, тривалість та межі протиправної бездіяльності, фактичні підстави її припинення, а також шкідливість/протиправність бездіяльності для прав та інтересів заінтересованої особи.
Налаштування Системи тестування на комп`ютерному обладнанні Міністерства юстиції України, призначеному для проведення кваліфікаційного іспиту, а також її подальше технічне обслуговування здійснюється державним підприємством "Національні інформаційні системи" в межах адміністрування Єдиного реєстру приватних виконавців України.
У пункті 12 розділу V Порядку визначено, що у разі неможливості проведення автоматизованого анонімного тестування в Системі тестування з технічних причин у засіданні Кваліфікаційної комісії оголошується перерва до їх усунення.
Тому, у разі неможливості проведення з технічних причин автоматизованого анонімного тестування в Системі тестування, у Кваліфікаційної комісії виникає обов`язок оголосити перерву в його проведенні до усунення таких причин. 
До компетенції Кваліфікаційної комісії не належить обслуговування системи тестування, а тому вона не може нести відповідальність за технічні несправності комп`ютерної техніки.
Аналіз вказаних положень свідчить, що в разі неможливості проведення з технічних причин автоматизованого анонімного тестування в системі тестування комісія може оголосити перерву в його проведенні до усунення таких причин. 
Суди встановили, що підстави для оголошення перерви в проведенні тестування, наведені в Протоколі №18 є такими, що передбачені нормативно-правовим актом, кваліфікаційний іспит фактично проведений 3 липня 2017 року, тобто в межах трьох місяців з дня надання допуску позивачу до його складання з 06 травня 2017 року, відповідно до частини першої статті 21 3акону України «Про органи та осіб, які здійснюють примусове виконання судових рішень і рішень інших органів»  
На підставі викладеного судова колегія не приймає доводи скаржника про недодержання комісією приписів Порядку №3053/5 щодо перенесення дати проведення іспиту, оскільки іспит не переносився, а мало місце оголошення перерви в проведенні тестування.
Таким чином, висновки судів про відсутність протиправної бездіяльності суб`єкта владних повноважень ґрунтуються на вірно встановлених обставинах справи, яким надана належна оцінка, оскільки закріплений у частині другій статті 2 КАС України у поєднанні з статтею 19 Конституції України критерій оцінювання дій суб`єктів владних повноважень дотриманий тимчасовою кваліфікаційною комісією приватних виконавців Міністерства юстиції України при оголошенні перерви та перенесенні дати проведення кваліфікаційного іспиту.
Крім цього неможливість участі позивач в іспиті 3 липня 2017 року в зв`язку з проходженням служби не є визначеною Порядком №3053/5 підставою, яка впливає на визначення дат проведення іспиту, оскільки кваліфікаційною комісією затверджується графік проведення кваліфікаційного іспиту із зазначенням дати та часу його складання, а у разі неможливості проведення автоматизованого анонімного тестування в Системі тестування з технічних причин у засіданні Кваліфікаційної комісії оголошується перерва до їх усунення.
Вимоги про зобов`язання кваліфікаційну комісію при проведенні кваліфікаційного іспиту приватного виконавця застосовувати наказ Міністерства    юстиції України від 25 жовтня 2016 року № 3053/5 «Про затвердження Порядку допуску до професії приватного виконавця» без застосування змін є безпідставними, з огляду на таке.
Відповідно до статті 17 Закону України  «Про органи та осіб, які здійснюють примусове виконання судових рішень і рішень інших органів» державне регулювання діяльності приватного виконавця здійснює Міністерство юстиції України яке формує та реалізує державну правову політику у сфері організації примусового виконання рішень та забезпечує підготовку приватних виконавців та підвищення їхньої кваліфікації, для чого визначає: порядок проходження навчання та стажування осіб, які виявили намір здійснювати діяльність приватного виконавця, перелік документів, які подаються кваліфікаційній комісії приватних виконавців особою, яка виявила намір здійснювати діяльність приватного виконавця, для підтвердження відповідності цієї особи вимогам, встановленим частинами першою та другою статті 18 цього Закону, порядок допуску таких осіб до складання кваліфікаційного іспиту, порядок складання кваліфікаційного іспиту, порядок підвищення кваліфікації приватними виконавцями.
Тимчасова кваліфікаційна комісія приватних виконавців, згідно Положення про Тимчасову кваліфікаційну комісію приватних виконавців у своїй діяльності керується Конституцією і законами України, актами Президента України та Кабінету Міністрів України, цим Положенням, а також наказами Мінюсту, в тому числі і Порядком допуску до професії приватного виконавця.
Міністерство юстиції України наказом від 18 вересня 2017 року № 2905/5 внесло зміни до розділу V Порядку допуску до професії приватного виконавця, які набули чинності після опублікування 22 вересня 2017 року.
Наказ набув чинності і тимчасова комісія застосовує його у своїй роботі згідно статті 2 Положення про тимчасову кваліфікаційну комісію приватних виконавців. 
При цьому вказаний наказ у встановленому законом порядку не скасований і не визнаний незаконним і є чинним. 
Доводи касаційної скарги щодо оскарження позивачем у судовому порядку наказу Міністерства юстиції України від 18 вересня 2017 № 2905/5 «Про внесення змін до Порядку допуску до професії приватного виконавця» у справі №  826/12535/17 колегія відхиляє, оскільки рішенням Окружного адміністративного суду м. Києва від 22 січня 2019 року, залишеним без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 27 березня 2019 року та постановою Верховного Суду від 05 березня 2020 року у задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Міністерства юстиції України  про визнання нечинним наказу Міністерства юстиції України від 18 вересня 2017 № 2905/5 «Про внесення змін до Порядку допуску до професії приватного виконавця», зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 18 вересня 2017 за № 1143/31011 відмовлено. 
Також суди дійшли обґрунтованого висновку щодо необґрунтованості позовних вимог  в частині встановлення перебігу річного строку дії свідоцтва Інституту права та післядипломної освіти Міністерства юстиції України № 421 від 06 травня 2017 року про проходження позивачем  навчання на навчальних курсах з отримання знань у сфері примусового виконання судових рішень і рішень інших органів, з дати набрання законної сили судового рішення у даній справі, оскільки за своєю правовою природою встановлення терміну дії свідоцтва інституту права та післядипломної освіти Міністерства юстиції України № 421 від 6 травня 2017 року є дискреційними повноваженнями та виключною компетенцією самого Міністерства.
Крім цього, строк дії свідоцтва становить 1 рік, тобто до 6 травня 2018 року. На час розгляду справи, судами попередніх інстанцій, строк дії не сплив і свідоцтво було дійсним.
Верховний Суд перевірив доводи касаційної скарги на предмет законності судових рішень виключно в межах заявлених в суді першої інстанції вимог та які безпосередньо стосуються правильності застосування судами попередніх інстанцій норм матеріального і дотримання норм процесуального права, у зв`язку із чим, не вдається до аналізу і перевірки інших доводів, які за своїм змістом зводяться до переоцінки доказів та встановлення обставин, що знаходиться поза межами повноважень суду касаційної інстанції. 
Аргументи касаційної скарги є аналогічними доводам, викладеним в позовний та апеляційних скаргах, які належним чином перевірені судами попередніх інстанцій та зводяться до їх переоцінки. 
Оскаржувані судові рішення відповідають критерію обґрунтованості судового рішення.
Крім того, суд враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи), сформовану, зокрема у справах "Салов проти України" (заява № 65518/01; пункт 89), "Проніна проти України" (заява № 63566/00; пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (заява № 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії» (Віііг Тоща V. Зраіп) серія А. 303-А; пункт 29).
Висновки за результатами розгляду касаційної скарги 
За такого правового регулювання та обставин справи суд касаційної інстанції погоджується з висновками судів першої й апеляційної інстанцій про відмову у задоволенні позову.
Викладені в касаційній скарзі доводи щодо помилковості висновків судів першої та апеляційної інстанцій не підтвердилися під час розгляду касаційної скарги у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду.
Отже, Верховний Суд констатує, що оскаржувані судові рішення ґрунтуються на правильно встановлених фактичних обставинах справи, яким надана належна юридична оцінка із правильним застосуванням норм матеріального права, що регулюють спірні правовідносини, а суди під час розгляду справи не допустили порушень процесуального закону, які призвели або могли призвести до неправильного вирішення справи. 
Згідно з пунктом 1 частини першої статті 349 КАС України суд касаційної інстанції за наслідками розгляду касаційної скарги залишає судові рішення судів першої та (або) апеляційної інстанцій без змін, а касаційну скаргу без задоволення. 
За змістом частини першої статті 350 КАС України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо визнає, що суди першої та апеляційної інстанцій не допустили неправильного застосування норм матеріального права або порушень норм процесуального права при ухваленні судових рішень чи вчиненні процесуальних дій.
Таким чином, зважаючи на приписи статті 350 КАС України, касаційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а оскаржувані судові рішення - без змін.
Судові витрати
З огляду результат касаційного розгляду судові витрати розподілу не підлягають.
Керуючись статтями 3, 341, 345, 349, 350, 355, 356, 359 Кодексу адміністративного судочинства України, Верховний Суд
ПОСТАНОВИВ:
Касаційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.
Постанову Донецького окружного адміністративного суду від 20 листопада 2017 року та постанову Донецького апеляційного адміністративного суду від 23 січня 2018 року залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає. 

Суддя-доповідач                                                                      А.Г. Загороднюк 

судді                                                                                           Л.О.Єресько 

В.М. Соколов