ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД      
вул. Шолуденка, буд. 1, літера А, м. Київ, 04116, (044) 230-06-58 inbox@anec.court.gov.ua 

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"27" травня 2020 р.                       Справа№ 925/1526/19
Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів: 
головуючого:           Корсака В.А.
суддів:            Євсікова О.О. 
          Попікової О.В. 
 
Розглянувши в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи матеріали апеляційної скарги Уманського комунального підприємства "Уманьтеплокомуненерго"
на ухвалу Господарського суду Черкаської області від 27.03.2020 
у справі № 925/1526/19 (суддя Спаських Н.М.)
за позовом Акціонерного товариства "Національна акціонерна компанія "Нафтогаз України" 
до  Уманського комунального підприємства "Уманьтеплокомуненерго" 
про  стягнення 1 379 691,68 грн, 
ВСТАНОВИВ:
Короткий зміст ухвали місцевого господарського суду та мотиви її прийняття.
          Ухвалою Господарського суду Черкаської області від 27.03.2020 у справі №925/1526/19 зокрема відмовлено відповідачу Уманському комунальному підприємству "Уманьтеплокомуненерго" у поновленні пропущеного строку на подання зустрічної позовної заяви. Повернуто відповідачу Уманському комунальному підприємству "Уманьтеплокомуненерго" зустрічний позов від 16.03.2020 № 364 про визнання недійсним п. 10.3 договору. (п.п. 3, 4 резолютивної частини ухвали)

Ухвала місцевого господарського суду мотивована тим, що відповідач подав зустрічну позовну заяву з порушенням строків, встановлених                     ч. 1  ст. 180 ГПК України, а клопотання про поновлення строку на пред`явлення зустрічного позову не містить будь-яких мотивів. 

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнення її доводів.
Не погодившись із вищезазначеною ухвалою, Уманське комунальне підприємство "Уманьтеплокомуненерго" звернулось до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати оскаржувану ухвалу та передати зустрічний позов на розгляд до Господарського суду Черкаської області. 

Підставою для скасування ухвали суду скаржник зазначив порушення судом норм процесуального права, зокрема  ст.ст. 46, 119, 180, 236 ГПК України. 

Скаржник вважає, що місцевий господарський суд безпідставно повернув зустрічну позовну заяву відповідачу, не врахувавши, взаємопов`язаність з первісним позовом та того, що строк для пред`явлення зустрічного позову не минув. Зокрема, 24.02.2020 відповідач подав відзив на позов, а 17.03.2020 подано зустрічну позовну заяву, тому процесуальний строк встановлений ухвалою Господарського суду Черкаської області від 12.02.2020 не пропущено. 

Крім того, скаржник посилається на те, що місцевий суд повертаючи зустрічну позовну заяву відповідача, не розглянув питання про поновлення строку на подання зустрічної заяви, яке було мотивовано поважними причинами пропуску такого строку, чим порушив ст.ст. 119, 236 ГПК України. 

Відповідач також посилається на правову позицію викладену у постанові Верховного Суду від 08.10.2018 у справі №927/490/18. 
Узагальнені доводи та заперечення інших учасників справи. 
Позивач не скористався своїм правом згідно ч. 1  ст. 263 ГПК України   та не надали суду письмового відзиву на апеляційну скаргу, що згідно ч. 3   ст. 263 ГПК України   не перешкоджає перегляду оскаржуваного рішення суду першої інстанції.  Про відкриття даного апеляційного провадження позивач повідомлений належним чином, про що свідчить поштове повідомлення №04116  30919576. 

Дії суду апеляційної інстанції щодо розгляду апеляційної скарги по суті.
Згідно витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 21.04.2020, апеляційну скаргу передано на розгляд колегії суддів у складі: Корсак В.А. - головуючий суддя, судді - Євсіков О.О., Попікова О.В.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 27.04.2020 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Уманського комунального підприємства "Уманьтеплокомуненерго" на ухвалу Господарського суду Черкаської області від 27.03.2020 у справі №925/1526/19. Закінчено проведення підготовчих дій. Розгляд апеляційної скарги ухвалено здійснювати у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи. Роз`яснено учасникам справи право подати до суду апеляційної інстанції відзив на апеляційну скаргу в письмовій формі у строк до 19.05.2020. Встановлено учасникам справи строк для подачі всіх заяв та клопотань в письмовій формі до 19.05.2020. Витребувано у Господарського суду Черкаської області матеріали справи №925/1526/19. Зобов`язати Господарський суд Черкаської області невідкладно надіслати матеріали справи №925/1526/19, але не пізніше наступного дня із дня отримання даної ухвали.

15.05.2020 до Північного апеляційного господарського суду надійшли матеріали справи №925/1526/19.

Межі розгляду справи судом апеляційної інстанції.
Відповідно до ч. 2 ст. 271 ГПК України апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції, зазначені в пунктах 1, 5, 6, 8, 9, 12, 18, 31, 32, 33, 34 ч. 1 ст. 256 ГПК України, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи. З урахуванням конкретних обставин справи суд апеляційної інстанції може розглянути такі апеляційні скарги у судовому засіданні з повідомленням учасників справи.
Враховуючи те, що предметом апеляційного перегляду наразі є ухвала про повернення зустрічної позовної заяви (п. 6 ч. 1 ст. 255 ГПК України), яка входить до визначеного у ч. 2 ст. 271 ГПК України переліку та з огляду на відсутність обставин справи, що зумовлюють необхідність розгляду апеляційної скарги у судовому засіданні з повідомленням учасників справи, виклик сторін (учасників справи) колегією суддів не здійснювався.
Згідно з частиною першою статті 270 ГПК України в суді апеляційної інстанції справи переглядаються за правилами розгляду справ у порядку спрощеного позовного провадження з урахуванням особливостей, передбачених у цій Главі.
У відповідності до вимог ч.ч. 1, 2, 5 ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. В суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.
У відповідності до ст. 129 Конституції України та ч. 1 ст. 74 ГПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.
Колегія суддів, беручи до уваги межі перегляду справи в апеляційній інстанції, дослідивши матеріали справи, перевіривши правильність застосування господарським судом при прийнятті оскарженої ухвали норм матеріального та процесуального права, дійшла висновку про те, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, а ухвалу суду слід залишити без змін, виходячи з наступного.
Обставини справи, встановлені судом першої інстанції та перевірені судом апеляційної інстанції.
Акціонерне товариство "Національна акціонерна компанія "Нафтогаз України" (надалі - позивач) звернувся до Уманського комунального підприємства "Уманьтеплокомуненерго" (надалі -  відповідач) про  стягнення 1 379 691,68 грн, з яких:  627 825,70 грн. основного боргу, 365 867,33 грн. пені, 250 470,94 грн. як 3 % річних та 135 527,70 грн. інфляційних втрат на  підставі договору № 1088/1718-ТЕ-36 постачання природного газу від 08.09.2017. 

Ухвалою Господарського суду Черкаської області від 24.12.2020 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Справу ухвалено розглядати за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання призначено на 11:30 год. 12.02.2020. Встановлено відповідачу строк для подання відзиву на позов зі всіма письмовими та електронними доказами, висновками експертів, заявами свідків, що підтверджують заперечення проти позову, в порядку ст. 165, 178 ГПК України до 12.02.2020.

Ухвалою Господарського суду Черкаської області від 12.02.2020 відкладено підготовче засідання у справі на 12 год. 00 хв. 24.02.2020.  Продовжено відповідачу та обом сторонам справи у строк до наступного засідання на подання суду відзиву на позов, відповіді на відзив, заперечення, якими учасникам слід завчасно обмінятися для належної підготовки до судового розгляду. 
24.02.2020 суд закрив підготовче провадження та призначив розгляд справи по суті на 27.03.2020. Одночасно сторонам встановлено строк до наступного засідання на подання суду відповіді на відзив та заперечення.                                   
           24.02.2020 через відділ документального забезпечення суду відповідачем засобами поштового зв`язку (20.02.2020) подано  відзив  на  позов. 02.03.2020 та 19.03.2020 судом зареєстровано направлені сторонами відповідь на відзив та заперечення на відповідь на відзив, які суд приєднав до справи. 

          Також 19.03.2020 через відділ документального забезпечення суду надійшла зустрічна позовна заява відповідача про визнання недійсним                п. 10.3 договору № 1088/1718-ТЕ-36 постачання природного газу від 08.09.2017, яким обґрунтовано позов. У прохальній частині зустрічного позову відповідач зазначив клопотання поновити пропущений строк на подання зустрічної позовної заяви. 
Ухвалою Господарського суду Черкаської області від 27.03.2020 у справі №925/1526/19 зорема  вказану зустрічну позовну заяву повернуто заявнику на підставі  ч.6 ст. 180 ГПК України, оскільки відповідач подав зустрічну позовну заяву з порушенням строків, встановлених  ч. 1  ст. 180 ГПК України.

Мотиви та джерела права, з яких виходить суд апеляційної інстанції при прийнятті постанови.
Відповідно до частин першої - шостої   статті 180 ГПК України  відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних             правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей162,  164,  172,  173  цього  Кодексу.

До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною четвертою цієї статті, застосовуються положеннястатті 174 цього Кодексу.

Зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої цієї статті, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

Згідно з частиною восьмою  статті 165 ГПК України  відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Суд має встановити такий строк подання відзиву, який дозволить відповідачу підготувати його та відповідні докази, а іншим учасникам справи - отримати відзив не пізніше першого підготовчого засідання у справі.
Згідно положень п. 8) ч. 2 ст. 176 ГПК України в ухвалі про прийняття позовної заяви та відкриття провадження зазначається строк для подання відповідачем відзиву на позов. 

Як свідчать матеріали справи, ухвалою Господарського суду Черкаської області від 24.12.2020 встановлено відповідачу строк для подання відзиву на позов зі всіма письмовими та електронними доказами, висновками експертів, заявами свідків, що підтверджують заперечення проти позову, в порядку ст. 165, 178 ГПК України до 12.02.2020.

Надалі, ухвалою Господарського суду Черкаської області від 12.02.2020, якою було відкладено підготовче засідання у справі до 24.02.2020,  продовжено відповідачу та обом сторонам справи у строк до наступного засідання на подання суду відзиву на позов, відповіді на відзив, заперечення, якими учасникам слід завчасно обмінятися для належної підготовки до судового розгляду. 

Відповідна ухвала суду була отримана відповідачем 14.02.2020, про що свідчить поштове повідомлення  №1801604562500. 
Отже, відповідач мав право подати зустрічний позов у строк до 24.02.2020 (включно). 
Так, 24.02.2020 тобто у строк встановлений ухвалою місцевого господарського суду від 12.02.2020, через відділ документального забезпечення суду відповідачем засобами поштового зв`язку (20.02.2020) подано  відзив  на  позов.
Як свідчать матеріали справи, зустрічний позов подано відповідачем засобами поштового зв`язку - 17.03.2020, та зареєстровано судом - 19.03.2020 (а/с  117; 121 зворотня сторона), тобто з порушенням строку, встановленого частиною першою  статті 180 ГПК України. (у строк для подання відзиву на позов). 
Відповідно до пункту 6 частини другої  статті 42 ГПК України  учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.
Статтею 118 ГПК України   визначено, що право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку.
Таким чином, право на подання зустрічного позову може бути реалізовано відповідачем  виключно у строк,  встановлений судом для подання відзиву на позов, а процесуальним наслідком пропуску такого строку є  втрата права  на вчинення стороною відповідної процесуальної дії.
Відповідно до частини першої  статті 119 цього Кодексу  суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.
Згідно з частиною другою  статті 119 цього Кодексу  встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.
Зі змісту наведеної норми випливає, що за заявою учасника може бути продовжений тільки строк, який встановлений судом і який не сплив на час звернення учасника справи із заявою. Процесуальний строк може бути продовжений також з ініціативи суду. Разом з тим на відміну від поновлення процесуального строку, вирішення судом питання про продовження процесуального строку не обумовлене вчиненням учасником процесуальної дії. Навпаки, процесуальний закон виходить з того, що процесуальний строк продовжується для вчинення процесуальної дії, яка ще не вчинена. 
Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду у складі об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 03.12.2018           № 904/5995/16.
Разом з тим, в аспекті зазначеного суд вважає за доцільне звернутись до практики Європейського суду з прав людини, який у своїх рішеннях вказує на те, що "при застосуванні процедурних правил, національні суди повинні уникати як надмірного формалізму, який буде впливати на справедливість процедури, так і зайвої гнучкості, яка призведе до нівелювання процедурних вимог, встановлених законом (див. рішення у справі "Walchli v. France", заява № 35787/03, п. 29, 26.07.2007; "ТОВ "Фріда" проти України", заява                  № 24003/07, п. 33, 08.12.2016). Зважаючи на це, вирішуючи питання про поновлення або продовження процесуальних строків, суд має виходити з наведених вище відмінностей між поновленням та продовженням процесуальних строків, враховувати зміст заяви (клопотання) учасника та вчинених ним дій.
Враховуючи положення ст. 176 та 180 ГПК України строк для подання зустрічного позову встановлюється законом, а отже може бути  поновлений судом за заявою учасника справи якщо суд визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.
          Статтею 180 ГПК України про пред`явлення зустрічного позову не встановлює неможливість поновлення строку на подання зустрічного позову. 

У зустрічному позові відповідач у прохальній частині просить поновити пропущений строк на подання зустрічної заяви. 

При дослідженні даного питання, колегією суддів враховано, що пропущений учасником процесуальний строк, який встановлений законом, може бути  поновлений  судом, зокрема, за умови подання учасником заяви про поновлення процесуального строку та визнання причин пропуску строку поважними, крім випадків, коли   ГПК України   встановлено неможливість такого поновлення.          

Відтак, з аналізу   статті 119 Господарського процесуального кодексу України слідує, що законодавець не передбачив обов`язок суду автоматично поновлювати пропущений строк за наявності відповідного клопотання заявника, оскільки в кожному випадку суд має чітко визначити, з якої саме поважної причини такий строк було пропущено та чи підлягає він поновленню. При цьому, в кожному випадку суд з урахуванням конкретних обставин пропуску строку оцінює докази, що наведені в обґрунтування клопотання про його відновлення, та робить мотивований висновок щодо поважності чи не поважності причин пропуску строку; для поновлення процесуального строку суд має встановити наявність об`єктивно непереборних обставин, які перешкоджали вчасному зверненню до суду, у зв`язку з чим заявник має довести суду їх наявність та непереборність, оскільки, в іншому випадку нівелюється значення чіткого окреслення законодавчо закріплених процесуальних строків.

Як вірно встановлено судом першої інстанції, відповідач у зустрічній позовні заяві не навів жодних мотивів та не обґрунтував поважність причин пропуску строку на подання зустрічного позову. Окремого клопотання також не подано. Саме по собі прохання заявника про поновлення строку без наведення мотивів не вказує на обов`язок суду автоматично поновлювати пропущений строк. 

Слід констатувати, що ані в зустрічній позовній заяві, ані в апеляційній скарзі не наведено жодних поважних причин пропуску процесуального строку на пред`явлення зустрічного позову, тоді як відзив на позовну заяву було подано  відповідачем вчасно - 24.02.2020, тобто у строк встановлений ухвалою місцевого господарського суду від 12.02.2020.  

Таким чином, не знайшли свого підтвердження доводи апеляційної скарги щодо не врахування положення   ст. 119 ГПК України   судом першої інстанції, а також не дослідження судом названих відповідачем поважних причин пропуску строку, оскільки місцевим господарським судом було розглянуто клопотання відповідача про поновлення строку на подання зустрічної позовної заяви з урахуванням вимог згаданої статті   Господарського процесуального кодексу України та з вказівкою про відсутність будь-якого аргументу про поважність причин пропуску строку на подання зустрічного позову. 

          За наведених обставин, місцевий суд дійшов правильного висновку відмовити у поновленні пропущеного строку на подання зустрічної позовної заяви (ч. 7 ст. 119 ГПК України). 

          Поміж тим, з урахуванням викладеного вище судова колегія також відхиляє недоречне твердження скаржника про те, що судом було взято до уваги лише дату отримання зустрічної позовної заяви судом (19.03.2020), натомість коли така заява була надіслана за допомогою засобів поштового зв`язку - 17.03.2020. З тексту оскарженої ухвали вбачається, що місцевим господарським судом прийнято до уваги саме дату звернення відповідача із зустрічною заявою до відділення поштового зв`язку - 17.03.2020, що відповідає приписам ч. 7 ст. 116 ГПК України. 
Посилання скаржника на правову позицію Верховного Суду в цій частині, викладену у постанові від 08.10.2018 зі справи № 927/490/18 не є релевантним, так як скаржник не вірно трактує висновок суду касаційної інстанції в контексті спірних правовідносин, оскільки питання способу подачі сторонами зустрічного позову, в тому числі шляхом подачі відповідної заяви засобами поштового зв`язку, у даній справі, не стало безумовною підставою для повернення зустрічного позову. 
Згідно ч. 6 ст. 180 ГПК України   зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої цієї статті, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.
Отже, оскільки, відповідач подав зустрічну позовну заяву з порушенням строку, встановленого ч. 1  ст. 180 ГПК України,  місцевим господарським судом було правомірно повернуто зустрічну позовну заяву відповідача. 
З врахуванням викладеного, колегією суддів відхиляються доводи апеляційної скарги про те, що зустрічний позов мав бути прийнятий судом першої інстанції та розглядатись разом з первісним позовом, оскільки відповідачем не було дотримано встановленого процесуальним законом порядку його пред`явлення. Передбачене статтею  ГПК  право подати зустрічну позовну заяву можна реалізувати лише за умови дотримання вимог процесуального законодавства.
Інші посилання апеляційної скарги викладені відповідачем стосуються порушення норм матеріального права стосовно визнання недійсним п. 10.3 договору № 1088/1718-ТЕ-36 постачання природного газу від 08.09.2017. Такі доводи знаходяться поза межами апеляційного провадження під час оскарження ухвали Господарського суду Черкаської області від 27.03.2020 про повернення зустрічного позову, тому не беруться до уваги та відхиляються.
Таким чином, оскаржена Господарського суду Черкаської області від 27.03.2020 у даній справі є обґрунтованою та постановлена відповідно до вимог  процесуального закону. 
Крім того, колегія суддів враховує, що повернення оскаржуваною ухвалою суду зустрічного позову не позбавляє права пред`являти позов у загальному порядку, а тому не є обмеженням доступу до правосуддя.
Висновки суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги.
Відповідно до ч. 1  ст. 276 ГПК України   суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

З огляду на викладене колегія суддів дійшла висновку апеляційну скаргу Уманського комунального підприємства "Уманьтеплокомуненерго" залишити без задоволення, ухвалу Господарського суду Черкаської області від 27.03.2020 залишити без змін. 
Судові витрати.
Розподіл судових витрат здійснюється у відповідності до ст. 129 ГПК України та у зв`язку із відмовою у задоволенні апеляційної скарги, покладається на скаржника (Уманське комунальне підприємство "Уманьтеплокомуненерго"). 

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст.ст. 129,  255,  269-271,  273,  275,  276,  281-284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд, -
                                       ПОСТАНОВИВ:
1. Апеляційну скаргу залишити без задоволення.    
2. Ухвалу Господарського суду Черкаської області від 27.03.2020 у справі № 925/1526/19 залишити без змін.
3. Матеріали справи та матеріали оскарження повернути до суду першої інстанції.
          Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття і може бути  оскаржена до Верховного Суду у порядку та строк, передбачений ст.ст.287-289 Господарського процесуального кодексу України.  

Головуючий суддя                                                            В.А. Корсак 

Судді                                                                                О.О. Євсіков

                                                                                О.В. Попікова