ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД      
вул. Шолуденка, буд. 1, літера А, м. Київ, 04116, (044) 230-06-58 inbox@anec.court.gov.ua 
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"13" травня 2020 р.           Справа № 910/169/18
Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів: 
головуючого:           Кропивної Л.В.
суддів:            Руденко  М.А. 
          Поляк О.І. 
 
секретар судового засідання Ярмоленко С.М.
за участю представників сторін згідно протоколу судового засідання, 
розглянувши апеляційну скаргу державного підприємства "Сетам"
на рішення господарського суду міста Києва від 16.01.2020 р. (повний текст складено 27.01.2020 р.)
у справі № 910/169/18 (суддя - Головіна К.І.) 
за позовом товариства з обмеженою відповідальністю "Охоронне підприємство "Група Скіф"
до державного підприємства "Сетам" та Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів
про визнання недійсними електронних торгів та договорів купівлі-продажу,-
В  С  Т  А  Н  О  В  И  В:
Товариство з обмеженою відповідальністю "Охоронне підприємство "Група Скіф" (далі - ТОВ "ОП "Група Скіф") звернулось до господарського суду міста Києва з позовом до державного підприємства "Сетам" (далі - ДП "Сетам") та Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів (далі - АРМА) про визнання недійсними електронних торгів та договорів купівлі-продажу.
Вимоги обґрунтовані тим, що позивач є власником 20 автомобілів, які були визнані речовими доказами у кримінальному провадженні та на підставі ухвали Печерського районного суду міста Києва від 28.09.2017 р. у справі № 757/53393/17-к передані в управління АРМА. 
У подальшому три з цих транспортних засобів (далі - ТЗ), а саме: "Toyota Camry" № куз. НОМЕР_1 , державний номерний знак (далі - д.н.з. ) НОМЕР_3 ; "Mercedes-Benz" GL500 4 Matic № куз. НОМЕР_4 , д.н.з. НОМЕР_5 ; "Toyota Camry" № куз. НОМЕР_6 , д.н.з. НОМЕР_7 , були реалізовані відповідачами на публічних торгах.
На думку позивача, при відсутності його згоди на реалізацію належного йому майна і без дозволу суду АРМА не мало права самостійно реалізовувати речові докази, тож електронні торги та укладені за  їх результатами договори   купівлі-продажу є недійсними.  
Рішенням господарського суду міста Києва від 16.01.2020 р. у справі № 910/169/18 позовні вимоги задоволено: визнано недійсними електронні торги ТЗ Toyota Camry № куз. НОМЕР_1 , д.н.з. НОМЕР_3 ; ТЗ Mercedes-Benz GL500 4 Matic № куз. НОМЕР_4 , д.н.з. НОМЕР_5 ; ТЗ Toyota Camry № куз. НОМЕР_6 , д.н.з. НОМЕР_7 , проведені ДП "Сетам" на замовлення АРМА; визнано недійсними договори купівлі-продажу, які укладені АРМА щодо вказаних ТЗ; стягнуто з відповідачів на користь позивача судові витрати.
Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції встановив, що електронні торги з продажу вищевказаних автомобілів були вчинені із порушенням порядку, визначеного Законом України "Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів" та Порядку реалізації арештованих активів на електронних торгах, а саме: за відсутності згоди власника (позивача) майна чи відповідного рішення слідчого судді (суду), тож результати проведених електронних торгів ТЗ є недійсними, як і укладені за результатами електронних торгів договори купівлі-продажу.
Не погоджуючись з прийнятим рішенням, державне підприємство "Сетам" звернулось до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просило скасувати оскаржуване рішення та постановити нове, яким відмовити у задоволенні позовних вимог.
За твердженням апелянта, суд першої інстанції надавав оцінку діям суб`єкта владних повноважень (АРМА) при реалізації ним майна позивача, чим     вийшов за межі юрисдикції господарського суду. На думку відповідача-1, проведення електронних торгів з реалізації арештованого майна позивача  згідно Порядку, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 719 від 27.09.2017 р., і підстави для визнання їх недійсними, мали досліджуватися    за правилами адміністративного судочинства. 
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 08.04.2020 р., у складі колегії суддів: Кропивна Л.В. (головуючий), ОСОБА_1, Поляк О.І., поновлено апелянту пропущений процесуальний строк на апеляційне оскарження рішення; відкрито апеляційне провадження та призначено справу до розгляду на 13.05.2020 р.; зупинено дію рішення до прийняття апеляційним господарським судом кінцевого рішення.
Відповідно до витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 13.05.2020 р., на підставі рішення Вищої ради правосуддя від 09.04.2020 р. про звільнення ОСОБА_1 з посади судді Північного апеляційного господарського суду у відставку, сформовано новий склад колегії суддів: Кропивна Л.В. (головуючий), Поляк О.І., Руденко М.А.
У судовому засіданні, що відбулось 13.05.2020 р., представник відповідача-2 просив задовольнити апеляційну скаргу, скасувати оскаржуване рішення та відмовити у задоволенні позову.
Інші представники сторін не взяли участі у розгляді справи судом апеляційної інстанції, хоча були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання. За висновками суду, неявка представників не перешкоджає розгляду апеляційної скарги за наявними у справі матеріалами.
Вивчивши матеріали справи у межах доводів апеляційної скарги,   апеляційний суд дійшов висновку, що вона не підлягає задоволенню з наступних підстав.
Відповідно до статті 269 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.
Як встановлено судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, ТОВ "ОП "Група Скіф" є власником ТЗ : "Toyota Camry" № куз. НОМЕР_1 , д.н.з. НОМЕР_3 ; "Merсedes-Benz" GL500 4 Matic № куз. НОМЕР_4 , д.н.з. НОМЕР_5 ; "Toyota Camry" № куз. НОМЕР_6 , д.н.з. НОМЕР_7 .
В межах кримінального провадження № 42016000000003536 у справі № 757/56325/17-к ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 26.09.2017 р. за клопотанням прокурора на вказані ТЗ був накладений арешт, з позбавленням права на відчуження та розпорядження майном.
Ухвалою Печерського районного суду міста Києва від 28.09.2017 р. у справі № 757/53393/17-к задоволено клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах Головної військової прокуратури Генеральної прокуратури України Опанасенка В.І. про визначення порядку зберігання речових доказів шляхом визначення порядку виконання ухвали про арешт майна та передано у порядку та на умовах, визначених статтями 19, 21 Закону України "Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів", Національному агентству в управління майно, належне ТОВ "ОП "Група Скіф", зокрема, автомобілі: "Toyota Camry" № куз. НОМЕР_1 , д.н.з. НОМЕР_3 ; "Merсedes-Benz" GL500 4 Matic № куз. НОМЕР_4 , д.н.з. НОМЕР_5 ; "Toyota Camry" № куз. НОМЕР_6 , д.н.з. НОМЕР_7 , на яке ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва № 757/56325/17-к від 26.09.2017 р. накладено арешт; зобов`язано АРМА забезпечити реєстрацію прав на управління та інших речових прав, що виникатимуть на підставі даної ухвали щодо передачі АРМА, на яке накладено арешт, а саме: вказаних вище автомобілів.
Зі змісту витягу про реєстрацію в Державному реєстрі обтяжень рухомого майна вбачається, що 07.10.2017 р. внесено записи про арешт рухомого майна (заборонено відчужувати); обтяжувач - АРМА; термін дії до 07.10.2022 р.
23.10.2017 р. між АРМА та ДП "Сетам" був укладений договір про надання послуг з організації та ведення електронних торгів з реалізації арештованих активів № 213. Додаток № 1 до вказаного договору містить погоджені між сторонами Правила проведення електронних торгів арештованими активами.
25.10.2017 р. на підставі заявок АРМА №№ 34/6-17, 33/6-17, 36/6-17 ТЗ - "Toyota Camry", д.н.з. НОМЕР_3 ; "Mercedes-Benz" GL500 4 Matic, д.н.з. НОМЕР_5 ; "Toyota Camry", д.н.з. НОМЕР_7 , були передані на реалізацію ДП "Сетам" та 02.11.2017 р. виставлені на електронні торги.
20.11.2017 р. відбулись електронні торги, за результатами яких переможцями стали: з продажу автомобіля "Toyota Camry", д.н.з. НОМЕР_3 учасник № 15 (протокол ДП "Сетам" № 301329 від 20.11.2017 р.); з продажу автомобіля "Mercedes-Benz" GL500 4Matic, д.н.з.   НОМЕР_5 - учасник № 19 (протокол ДП "Сетам" № 298350 від 20.11.2017 р.); з продажу автомобіля "Toyota Camry", д.н.з. НОМЕР_7 - учасник № 20 (протокол ДП "Сетам" № 298285 від 20.11.2017 р.). 
За змістом частини 2   статті 4 Господарського процесуального кодексу України   та частини 1   статті 16 Цивільного кодексу України   кожна особа має право звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.
Частиною 1   статті 15 Цивільного кодексу України   визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.
З урахуванням цих норм правом на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, уповноважених захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси. Суд повинен установити, чи були порушені, не визнані або оспорювані права, свободи чи інтереси цих осіб, і залежно від установленого вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні.
Згідно з частиною 2 статті   16, частиною 1 статті   215 Цивільного кодексу України      одним зі способів захисту порушеного права є визнання недійсним правочину, укладеного з недодержанням стороною (сторонами) вимог, установлених частин 1-3, 5, 6   статті 203 цього Кодексу, зокрема, у зв`язку з невідповідністю змісту правочину цьому Кодексу та іншим актам цивільного законодавства.
Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника до покупця - учасника прилюдних торгів, та, враховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто є правочином.
Наведене узгоджується з нормами частини 4   статті 656 Цивільного кодексу України, за якою до договору купівлі-продажу на біржах, аукціонах (публічних торгах) застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті.
Таким чином правова природа продажу майна з публічних торгів дає підстави для можливості визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема на підставі норм цивільного законодавства (статті   203,   215 Цивільного кодексу України) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону, у разі невиконання вимог щодо процедури, порядку проведення торгів, передбачених законодавством.
Аналогічна правова позиція, викладена у постанові Верховного Суду від 20.03.2019 р. у справі № 925/440/18.
Критеріями розмежування судової юрисдикції, тобто передбаченими законами умовами, за яких певна справа підлягає розгляду за правилами того чи іншого виду судочинства, є   суб`єктний склад правовідносин, предмет спору та характер спірних правовідносин у їх сукупності.
Так, публічно-правовий спір, на який поширюється юрисдикція адміністративних судів, є спором між учасниками публічно-правових відносин і стосується саме цих відносин.
Водночас приватноправові відносини вирізняються наявністю майнового чи немайнового особистого інтересу учасника. Спір має приватноправовий характер, якщо він обумовлений порушенням або загрозою порушення приватного права чи інтересу, зазвичай майнового, конкретного суб`єкта, що підлягає захисту в спосіб, передбачений законодавством для сфери приватноправових відносин, навіть якщо до порушення приватного права чи інтересу призвели управлінські дії суб`єктів владних повноважень.
Таким чином доводи апелянта про непідвідомчість даного спору юрисдикції господарського суду є неспроможними та відхиляються судом апеляційної інстанції. 
За наведених обставин колегія суддів не знаходиться підстав для  задоволення апеляційної скарги та скасування або зміни рішення господарського суду міста Києва від 16.01.2020 р. у справі № 910/169/18.
Оскільки  у задоволенні апеляційної скарги відмовлено, відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України, витрати по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги покладаються на апелянта.
Керуючись ст. ст. 129, 269, 275, 276, 282 Господарського процесуального кодексу України суд,-
П  О  С  Т  А  Н  О  В  И  В:
Апеляційну скаргу державного підприємства "Сетам" на рішення господарського суду міста Києва від 16.01.2020 р. у справі № 910/169/18 залишити без задоволення. 
Рішення господарського суду міста Києва від 16.01.2020 р. у справі № 910/169/18 залишити без змін. 
Матеріали справи № 910/169/18  повернути до місцевого господарського суду.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку відповідно до ст.ст. 287, 288 Господарського процесуального кодексу України.
Повний текст постанови складено 18.05.2020 р. 

Головуючий суддя                                                            Л.В. Кропивна 

Судді                                                                                М.А. Руденко

                                                                                О.І. Поляк