ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 січня 2020 року 
м. Київ

Справа №  914/197/19 
Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:
Міщенка І.С. - головуючого, Берднік І.С., Сухового В.Г.
за участю секретаря судового засідання - Кравченко О.В.
розглянув у відкритому судовому засіданні касаційну скаргу Акціонерного товариства "Укрсоцбанк"
на ухвалу Західного апеляційного господарського суду від 04 листопада 2019      року (головуючий - Галушко Н. А., судді - Желік М. Б., Орищин Г. В.) у справі
за позовом Публічного акціонерного товариства "Автомат"
до Акціонерного товариства "Укрсоцбанк", 
за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача: 1. Приватного нотаріуса Львівського міського нотаріального округу Скречко Марії Михайлівни, 2. ОСОБА_1 ,
про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню

(за участю представника позивача - Микита Т.В.)

Історія справи
1. У лютому 2018 року Публічне акціонерне товариства "Автомат" (далі - ПАТ   "Автомат", позивач) звернулось з позовом до Акціонерного товариства "Укрсоцбанк" (далі - АТ   "Укрсоцбанк", відповідач) про визнання вчиненого приватним нотаріусом Львівського міського нотаріального округу Скречко М.М. виконавчого напису від 19.06.2009 за №731 таким, що не підлягає виконанню.
2. Рішенням Господарського суду Львівської області від 16 травня 2019 року позов задоволений, визнано вказаний виконавчий напис таким, що не підлягає виконанню.
3. Не погоджуючись із у казаним судовим рішенням, АТ "Укрсоцбанк" у вересні 2019 року звернулося до суду апеляційної інстанції з апеляційною скаргою.
4. Ухвалою Західного апеляційного господарського суду від 23 вересня 2019 року апеляційну скаргу відповідача залишено без руху з підстав ненадання доказів сплати судового збору у встановленому порядку та розмірі; надано відповідачу строк для усунення виявленого недоліку апеляційної скарги шляхом надання суду доказів сплати судового збору в сумі 2 881,50 грн. протягом 10 днів із дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху.   
5. Унаслідок усунення відповідачем недоліків апеляційної скарги ухвалою Західного апеляційного господарського суду від 24 вересня 2019 року, зокрема поновлено АТ   "Укрсоцбанк" процесуальний строк на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції у зв`язку з визнанням наведених відповідачем в заяві причин пропуску такого строку поважними, відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою відповідача.
6. Іншою ухвалою Західного апеляційного господарського суду від 25 вересня 2019 року призначено розгляд справи в судовому засіданні на 22.10.2019 об 11:00 год.
7. 22.10.2019 ПАТ "Автомат" подано клопотання про залишення апеляційної скарги АТ "Укрсоцбанк" без руху з посиланням на зазначення останнім в заяві про поновлення процесуального строку недостовірних відомостей щодо отримання повного тексту оскаржуваного рішення суду першої інстанції.
8. Ухвалою Західного апеляційного господарського суду від 22 жовтня 2019 року апеляційну скаргу АТ "Укрсоцбанк" повторно залишено без руху з посиланням на  частину 11 статті 176 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України); надано відповідачу строк для усунення недоліків апеляційної скарги шляхом зазначення інших підстав для поновлення строку для звернення з апеляційною скаргою протягом 5 днів з дня вручення ухвали.
Короткий зміст оскаржуваної ухвали суду апеляційної інстанції
9. Ухвалою Західного апеляційного господарського суду від 04 листопада 2019 року апеляційну скаргу відповідача залишено без розгляду.
9.1. Суд апеляційної інстанції послався на положення частини 13 статті 176 ГПК України та вказав, що наведені відповідачем на виконання вимог ухвали від 22.10.2019 інші причини пропуску строку на апеляційне оскарження є необґрунтованими і такими, що не відповідають фактичним обставинам справи, а отже не дають підстав для висновку про поважність причин пропуску такого строку, що у свою чергу свідчить про невідповідність поданої апеляційної скарги вимогам процесуального законодавства.
Короткий зміст вимог касаційної скарги
10. Не погоджуючись із указаною ухвалою суду апеляційної інстанції, відповідач подав касаційну скаргу, в якій просить її скасувати, справу направити для продовження розгляду до суду апеляційної інстанції.
Аргументи учасників справи
Доводи відповідача, який подав касаційну скаргу (узагальнено)
11. ГПК України не передбачає можливість повторного залишення апеляційної скарги без руху з підстав неповажності наведених скаржником причин пропуску строку на апеляційне оскарження вже після відкриття апеляційного провадження, якому передувало вирішення судом апеляційної інстанції питання про поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення шляхом винесення відповідної ухвали (від 24.09.2019). 
12. Судом апеляційної інстанції безпідставно застосовано положення частини 11 статті 176 ГПК України, які встановлюють наслідки недодержання вимог статей 162, 164, 172 цього Кодексу, стосуються відкриття судом першої інстанції провадження у справі за позовною заявою та не можуть бути застосовані на стадії апеляційного перегляду. Натомість відповідно до частини 2 статті 260 ГПК України суд апеляційної інстанції вирішує питання про наявність підстав для залишення апеляційної скарги без руху виключно під час прийняття рішення про можливість відкриття апеляційного провадження, а не після вчинення такої процесуальної дії (відкриття провадження) та вже після прийняття рішення про поновлення строку для подання апеляційної скарги.

Позиція Верховного Суду
Оцінка аргументів учасників справи і висновків суду апеляційної інстанції
13. Стаття 129 Конституції України встановлює основні засади судочинства, якими, зокрема, є забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення (пункт 8 частини 1 цієї статті).
14. За приписами статті 17 ГПК України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки, мають право на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.
15. Так, скориставшись правом на апеляційний перегляд судового рішення, АТ   "Укрсоцбанк" звернулося з апеляційною скаргою на рішення суду першої інстанції від 16.05.2019 з порушенням встановленого процесуального строку та одночасно заявило про поновлення строку на апеляційне оскарження, зазначивши причини такого пропуску.
16. Ухвалою Західного апеляційного господарського суду від 24.09.2019 заяву відповідача визнано обґрунтованою, поновлено АТ   "Укрсоцбанк" процесуальний строк на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції у зв`язку з визнанням судом наведених відповідачем причин пропуску строку поважними, відкрито апеляційне провадження за його апеляційною скаргою з наступним призначення справи до розгляду в судовому засіданні.
17. Відповідно до статті 260 ГПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 258 цього Кодексу, застосовуються положення 174 цього Кодексу (частина 2). Апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 256 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції із заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку (частина 3). Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 261 цього Кодексу (частина 4).
18. Отже, за змістом статті 260 ГПК України у системному взаємозв`язку зі статтями 119 та 256 цього Кодексу можливість відкриття провадження за апеляційною скаргою, поданою після закінчення встановленого законом строку на апеляційне оскарження залежить від того, чи будуть визнані судом наведені скаржником у відповідній заяві причини пропуску цього строку поважними (крім випадків, зазначених в частині 2  статті 261 ГПК України). 
19. Так, у разі, якщо особа одночасно з поданням апеляційної скарги (1) не порушує питання про поновлення процесуального строку, або (2) якщо наведені нею в заяві підстави визнаються судом неповажними, апеляційна скарга залишається без руху з наданням такій особі (1) можливості звернутися до суду з відповідною заявою або (2) вказати інші підстави для поновлення строку. Неподання особою відповідної заяви або визнання інших наведених нею причин пропуску строку неповажними мають спільний процесуальний наслідок - відмову у відкритті апеляційного провадження у справі у порядку статті 261 ГПК України. У випадку ж визнання наведених скаржником причин поважними суд поновлює пропущений процесуальний строк та відкриває апеляційне провадження у справі, про що постановляє ухвалу.
20. При цьому згідно з частиною 2 статті 262 ГПК України до відкриття апеляційного провадження учасники справи мають право подати заперечення проти відкриття апеляційного провадження.
21. Отже, з огляду на визначений процесуальним законом алгоритм оцінка судом наведених скаржником причин пропуску процесуального строку та предмет їх поважності (або неповажності), з урахуванням у тому числі поданих своєчасно заперечень інших учасників справи, відбувається на етапі перевірки відповідності поданої апеляційної скарги вимогам процесуального законодавства, за результатами чого суд приймає рішення про відкриття або відмову у відкритті апеляційного провадження за такою апеляційною скаргою. 
22. У даному випадку судом апеляційної інстанції в ухвалі від 24.09.2019 на виконання приписів статті 119 ГПК України за наслідками оцінки наведених відповідачем причин пропуску процесуального строку та визнання їх поважними було вчинено процесуальну дію з поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення та, відповідно, відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою АТ   "Укрсоцбанк", а отже підтверджено відповідність апеляційної скарги вимогам статей 256, 258 ГПК України. 
23. Проте у подальшому, тобто вже після прийняття рішення про поновлення процесуального строку та відкриття апеляційного провадження, суд апеляційної інстанції повторно залишив апеляційну скаргу без руху, надавши відповідачу строк для наведення інших причин пропуску процесуального строку, які визнав неповажними та, як наслідок, залишив апеляційну скаргу без розгляду з посиланням на приписи частин 11, 13 статті 176 ГПК України. 
24. У той же час, як було зазначено вище, повноваження щодо залишення апеляційної скарги без руху, у тому числі з метою з`ясування причин пропуску особою процесуального строку, можуть бути реалізовані судом тільки до відкриття апеляційного провадження у справі, а нормами ГПК України не передбачено можливості для суду повторно вирішувати питання про поважність причин пропуску строку на апеляційне оскарження вже після відкриття провадження у справі. 
25. Положення частин 11, 13 статті 176 ГПК України, на які послався суд апеляційної інстанції в якості правової підстави для залишення скарги спочатку без руху, а потім без розгляду, стосуються виявлених судом першої інстанції після відкриття провадження у справі недоліків позовної заяви, серед яких відсутні вимоги щодо процесуального строку. Більше того, порядок відкриття апеляційного провадження окремо врегульований приписами статті 262 ГПК України, тоді як стаття 176 ГПК України встановлює повноваження суду першої інстанції щодо розгляду позовної заяви та у будь-якому випадку не підлягає застосуванню по аналогії судом апеляційної інстанції на стадії апеляційного перегляду. 
26. Верховний Суд також зазначає, що в Україні визнається і діє принцип верховенства права, одним з елементів якого є принцип правової визначеності. Ключовим елементом принципу правової визначеності є однозначність та передбачуваність правозастосування, а отже, системність та послідовність у діяльності відповідних органів, насамперед судів. Суб`єкти (учасники спору) завжди повинні мати можливість орієнтувати свою поведінку таким чином, щоб вона відповідала вимогам норми на момент вчинення дії. Так, у справі "Sunday Times v. United Kingdom" ЄСПЛ суд вказав, що прописаний у Конвенції термін "передбачено законом" передбачає дотримання такого принципу права, як принцип визначеності. 
26.1. До правил, які визначають сталість правозастосування, відноситься і судова практика. Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод вимагає, щоб усе право, чи то писане, чи неписане, було достатньо чітким, щоб дозволити громадянинові, якщо виникне потреба, з належною порадою передбачати певною мірою за певних обставин наслідки, що може спричинити певна дія. Вислови "законний" та "згідно з процедурою, встановленою законом" зумовлюють не лише повне дотримання основних процесуальних норм внутрішньодержавного права, а й те, що будь-яке рішення суду відповідає меті і не є свавільним (справа "Steel and others v. The United Kingdom"). Отже, правові норми та судова практика підлягають застосуванню таким чином, яким вони є найбільш очевидними та передбачуваними для учасників цивільного обороту в Україні (Суд звертається до власних висновків у ухвалі об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27.11.2018 по справі №910/4647/18).
27. У даному випадку очевидним та передбачуваним наслідком прийняття судом апеляційної інстанції рішення про поновлення процесуального строку та відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою відповідача мав бути розгляд такої апеляційної скарги по суті, на що мав правомірне очікування відповідач. Проте, залишивши вже за наслідками проведеного судового засідання (в якому згідно з вимогами ГПК України щодо перегляду справи судом апеляційної інстанції мав бути здійснений розгляд скарги по суті) апеляційну скаргу без руху, а в подальшому без розгляду з посиланням на неповажність причин пропуску відповідачем процесуального строку, суд апеляційної інстанції у не визначений процесуальним законом спосіб переглянув та фактично скасував власне ж рішення про поновлення процесуального строку.  
28. З урахуванням зазначеного Верховний Суд визнає обґрунтованими доводи касаційної скарги в пунктах 11, 12 Постанови та констатує порушення судом апеляційної інстанції норм частини 1 статті 119, частини 3 статті 260 ГПК України та помилкове застосування судом по аналогії частин 11, 13 статті 176 цього Кодексу.
Висновки за результатами розгляду касаційної скарги
29. Враховуючи викладене, оскаржувана ухвала відповідно до частини 6 статті 310 ГПК України підлягає скасуванню як така, що прийнята з порушенням норм процесуального права, а справа - направленню для подальшого розгляду до суду апеляційної інстанції. У зв`язку з чим касаційна скарга підлягає задоволенню.
Щодо судових витрат
30. Оскільки у даному касаційному провадженні спір по суті не вирішується, а справа підлягає направленню до апеляційного суду для продовження розгляду, то відповідно до вимог статті   129 ГПК України суд касаційної інстанції не здійснює розподіл судового збору.
Керуючись статтями 300, 301, 304, 306, 308, 310, 314, 315, 317 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд
П О С Т А Н О В И В :
1. Касаційну скаргу Акціонерного товариства "Укрсоцбанк" задовольнити.
2. Ухвалу  Західного апеляційного господарського суду від 04 листопада 2019   року у справі № 914/197/19 скасувати.
3. Справу № 914/197/19 направити до суду апеляційної інстанції для продовження розгляду. 
Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий                                                                                                 Міщенко І.С.
Судді                                                                                                                   Берднік І.С.
                                                                                                           Суховий В.Г.