У х в а л а 
       
28 грудня 2019 року
м. Київ
 
справа № 371/671/17
 
провадження № 61-23335ск19
 
Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Осіяна О.М. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на судовий наказ, що виданий Миронівським районним судом Київської області 30 травня 2017 року за заявою публічного акціонерного товариства «Київобленерго» про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг,
ВСТАНОВИВ:
Миронівський районний підрозділ ПАТ «Київобленерго» звернувся до суду із заявою про видачу судового наказу за вимогою про стягнення заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг із ОСОБА_1 
Миронівським районним судом Київської області від 30 травня 2017 року видано судовий наказ про стягнення з ОСОБА_1 на користь ПАТ «Київобленерго» Миронівського районного підрозділу заборгованість за оплату житлово-комунальних послуг та судового збору.
У грудні 2019 року до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду надійшла касаційна скарга ОСОБА_1 на судовий наказ, що виданий Миронівським районним судом Київської області від 30 травня 2017 року, в якій вона посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, просить його скасувати.
У відкритті касаційного провадження слід відмовити з таких підстав.
Відповідно до вимог частини першої статті 160 ЦПК України судовий наказ є особливою формою судового рішення, що видається судом за результатами розгляду вимог, передбачених статтею 161 цього Кодексу.
Порядок скасування судового наказу передбачений розділом ІІ ЦПК України. 
Згідно з частиною першою статті 170 ЦПК України боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4, 5 частини першої статті 161 цього Кодексу.
Відповідно до вимог частини третьої статті 171 ЦПК України у разі відсутності підстав для повернення заяви про скасування судового наказу, суддя не пізніше двох днів після її подання постановляє ухвалу про скасування судового наказу, в якій роз`яснює заявнику (стягувачу) його право звернутися до суду із тими самими вимогами в порядку спрощеного позовного провадження. В ухвалі про скасування судового наказу суд за клопотанням боржника вирішує питання про поворот виконання судового наказу в порядку, встановленому статтею 444 цього Кодексу. 
Положеннями статті 389 ЦПК України не передбачено оскарження судового наказу у касаційному порядку.
Згідно з пунктом 1 частини другої статті 394 ЦПК України суддя-доповідач відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо: касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.
Ураховуючи викладене, касаційна скарга не може бути прийнята до провадження, оскільки оскаржуване судове рішення (судовий наказ) не підлягає касаційному оскарженню відповідно до пункту 1 частини другої статті 394 ЦПК України.
Керуючись статтями 389, 394 ЦПК України,
УХВАЛИВ:
У відкритті касаційного провадження за заявою публічного акціонерного товариства «Київобленерго» про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг за касаційною скаргою ОСОБА_1 на судовий наказ, що виданий Миронівським районним судом Київської області від 30 травня 2017 року відмовити.
Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити особі, яка подала касаційну скаргу.
Ухвала оскарженню не підлягає.
 
Суддя                                                                                                        О. М. Осіян