ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
6 лютого 2020 року 
м. Харків
справа № 620/605/19 
провадження № 22-ц/818/451/20
Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:
головуючого судці - Тичкової О.Ю..
суддів - Котелевець А.В., Піддубного Р.М.,
за участю секретаря судового засідання - Сидорчук М.О.,
сторони справи:
заявник - ОСОБА_1 .
заінтересована особа - Зачепилівська державна нотаріальна контора Харківської області,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду апеляційну скаргу ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 , на рішення Зачепилівського районного суду Харківської області, ухвалене 28 серпня 2019 року у складі судді Яценка Є.І.,
УСТАНОВИВ:
У серпні 2019 року ОСОБА_4 , діючи в інтересах ОСОБА_1 , звернувся до суду з заявою, у якій просив установити факт родинних відносин між ОСОБА_1 та померлим ОСОБА_5 .
Заява мотивована тим. що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько заявника ОСОБА_5 . У свідоцтві про народження заявника серії НОМЕР_1 , виданому 01.03.1985 Червонозаводським о/РАГС м. Харкова, зі слів матері було записане прізвище батька заявника « ОСОБА_6 » замість « ОСОБА_5 та, відповідно, по-батькові заявника вказане « ОСОБА_7 ». Відповідно до свідоцтва про встановлення батьківства серії НОМЕР_2 , виданого 10.08.1999 Комінтернівським відділом реєстрації актів громадянського стану м. Харкова, зі слів матері батьком ОСОБА_1 встановлений ОСОБА_8 . Після цього ОСОБА_1 було повторно 13.08.1999 видане Червонозаводським відділом реєстрації актів громадянського стану м. Харкова свідоцтво про народження серія НОМЕР_3 , де по-батькові заявника вказано « ОСОБА_9 » замість « ОСОБА_7 ». Встановлення факту родинних відносин між ОСОБА_1 та ОСОБА_5 необхідне для оформлення спадщини після смерті останнього.
Рішенням Зачепилівського районного суду Харківської області від 28 серпня 2019 року заява ОСОБА_1 задоволена. Встановлено факт, що ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 в смт. Зачепилівка. Зачепилівського району Харківської області, актовий запис №82, є рідним батьком ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .
Рішення суду мотивоване тим, що заявником підтверджено належними та допустимими доказами, що померлий ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_5 є рідним батьком заявника ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .
В апеляційній скарзі ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 , посилаючись на невідповідність висновків суду обставинам справи, що мають значення для справи, порушення норм матеріального та процесуального права, просить рішення суду скасувати, ухвалити нове рішення, яким в задоволені заяви відмовити.
Апеляційна скарга мотивована тим, що ОСОБА_5 є рідним сином ОСОБА_3 . До участі у справі за заявою ОСОБА_1 вона залучена не була. ОСОБА_3 - спадкоємиця першої черги після смерті сина ОСОБА_5 та звернулася до Зачепилівської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини. Отже, між ОСОБА_1 і ОСОБА_3 вбачається спір про право. Крім того, ОСОБА_1 не надав належних доказів на підтвердження спільного проживання та ведення спільного господарства його матір`ю та ОСОБА_10 до народження ОСОБА_1 або спільне виховання чи утримання заявника батьком і матір`ю, або визнання ОСОБА_5 батьківства щодо заявника. Тобто ОСОБА_1 не довів факт своїх родинних відносин з ОСОБА_5 .
У відзиві ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_1 , просить відмовити в задоволенні апеляційної скарги, рішення суду - залишити без змін, посилаючись на те, що ОСОБА_5 за життя не набув права власності на жодне житлове приміщення, а отже, з заявою про встановлення факту родинних відносин ОСОБА_1 звернувся не з метою підтвердити в наступному своє право на жиле приміщення. Крім того, апелянтом не надано доказів наявності спору про право.
Заслухавши доповідь головуючого судді, пояснення ОСОБА_1 і його представника, дослідивши матеріали справи, перевіривши доводи апеляційної скарги в межах вимог, заявлених в суді першої інстанції та відзиву на неї, суд уважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню частково.
Підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права. Неправильним застосуванням норм матеріального права вважається: неправильне тлумачення закону, або застосування закону, який не підлягає застосуванню, або незастосування закону, який підлягав застосуванню. Порушення норм процесуального права може бути підставою для скасування або зміни рішення, якщо це порушення призвело до неправильного вирішення справи (п.4 ч.1, ч.2 ст. 376 Цивільного процесуального кодексу України (надалі ЦПК України)).
Відповідно до ч. 1 ст. ст. 4, 5 ЦПК України кожна особа має право в порядку встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, який здійснюється судом у спосіб, визначений законом або договором.
Статтею 19 ЦПК України встановлено, що суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства. Суди розглядають справи, визначені у частині першій цієї статті, в порядку позовного, наказного чи окремого провадження.
Частиною першою статті 293 ЦПК України визначено, що окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.
Суд розглядає в порядку окремого провадження справи, зокрема, про встановлення фактів, що мають юридичне значення (п. 5 ч. 2 ст. 293 Ці ІК).
Характерною ознакою категорії справ окремого провадження є відсутність у них спору про право і метою їх є встановлення юридичного факту або стану. При цьому в порядку окремого провадження може вирішуватися спір про факт, але не спір про право цивільне.
Як роз`яснено в пункті 1 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 31 березня 1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» розгляд в порядку окремого провадження справи про встановлення факту можливий, якщо згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.
Таким чином, визначальним при розгляді заяви про встановлення певних фактів, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки, є встановлення наявності чи відсутності спору між спадкоємцями.
В поданій ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_1 заяві про встановлення факту родинних відносин ОСОБА_1 і ОСОБА_5 вказано, що ОСОБА_1 звернувся після смерті ОСОБА_5 до Зачепилівської державної нотаріальної контори Харківської області із заявою про прийняття спадщини, але йому було відмовлено, оскільки не можливо встановити їх родинний зв`язок. ОСОБА_1 було рекомендовано звернуться із відповідною заявою до суду (а.с. 2-4).
Звернення ОСОБА_1 із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 підтверджується його заявою від 14.05.2019 зі спадкової справи № 81/2019, заведеної Зачепилівською державною нотаріальною конторою Харківської області після смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_5 (а.с. 113).
До нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 звернулась також ОСОБА_3 , мати спадкодавця (а.с. 123).
У випадку встановлення судом факту родинних відносин між ОСОБА_5 та ОСОБА_1 як між батьком і сином, останній набуде право на спадкування за законом як спадкоємець першої черги. ОСОБА_3 також є спадкоємцем першої черги після смерті сина. Тому між ОСОБА_1 і ОСОБА_3 існує спір про право на спадкове майно, що залишилося після смерті ОСОБА_5 .
Наявність спору між ОСОБА_3 і ОСОБА_1 підтверджується також особистою заявою ОСОБА_1 державному нотаріусу Зачепилівської державної нотаріальної контори Харківської області Терещенко Л.О. від 18.11.2019, у якій він повідомив нотаріуса про наявність спору зі спадкоємцями щодо спадкових прав після смерті ОСОБА_5 (а.с. 133).
Вказане спростовує пояснення представника ОСОБА_1 про відсутність у заявника спору зі спадкоємцями щодо спадкового майна ОСОБА_5 .
Відповідно до частини четвертої статті 315 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо з заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи, - залишає заяву без розгляду.
Якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах (ч. 6 ст. 294 ЦПК України).
Оскільки колегія суддів дійшла висновку, що у даній справі наявний спір про право, це виключає можливість розгляду заяви ОСОБА_1 в порядку окремого провадження.
Допущені судом першої інстанції порушення норм процесуального права призвели до неправильного вирішення справи.
За таких обставин, апеляційна скарга ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 , підлягає частковому задоволенню, а рішення суду першої інстанції - скасуванню із залишенням заяви ОСОБА_1 про встановлення факту родинних відносин без розгляду .
Керуючись ст.ст. 294, 367, 368, 374, 376, 381-384, 389, 390 ЦПК України, суд -
постановив:
Апеляційну скаргу ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 , задовольнити частково.
Рішення Зачепилівського районного суду Харківської області від 28 серпня 2019 року скасувати.
Заяву ОСОБА_4 , подану в інтересах ОСОБА_1 , про встановлення факту родинних відносин залишити без розгляду.
Роз`яснити ОСОБА_1 право пред`явити позов на загальних підставах.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена у касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.
Повний текст постанови складений 6 лютого 2020 року.

Головуючий                                                                        О.Ю. Тичкова
Судді                                                                                А.В.Котелевець
                                                                               Р.М. Піддубний