Ухвала

10 лютого 2020 року
м. Київ
справа № 759/11179/18
провадження № 51-628ск20 
Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого                                    ОСОБА_1 ,
суддів                                                ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , 
розглянувши касаційну скаргу захисника ОСОБА_4 
в інтересах засудженого ОСОБА_5 на вирок Святошинського районного суду м. Києва від 04 жовтня 2019 року та ухвалу Київського апеляційного суду від 22 січня 2020 року,
встановив:
У касаційній скарзі порушується питання про перегляд вказаних судових рішень 
у касаційному порядку.
Перевіривши касаційну скаргу на відповідність вимогам ст. 427 Кримінального процесуального кодексу України (далі – КПК), суд касаційної інстанції дійшов висновку, що скаргу подано без додержання вимог пунктів 4, 6 ч. 2, ч. 4, 5, 6 цієї статті.
Згідно з пунктом 4 ч. 2 ст. 427 КПК касаційна скарга повинна містити обґрунтування заявлених скаржником вимог із відображенням того, у чому полягає незаконність 
чи необґрунтованість судового рішення.
Проте скаржник подав касаційну скаргу без додержання зазначених приписів кримінального процесуального закону.
Суд касаційної інстанції є судом права, а не факту. Згідно з ч. 1 ст. 438 КПК підставами для скасування чи зміни судових рішень є: істотне порушення вимог кримінального процесуального закону (ст. 412 КПК); неправильне застосування закону України про кримінальну відповідальність (ст. 413 КПК); невідповідність призначеного покарання тяжкості кримінального правопорушення та особі засудженого (ст. 414 КПК). Тому, скаржник, заперечуючи законність судових рішень, має конкретно вказати у чому полягають допущені, на його думку, істотні порушення норм права, які відповідно до 
ст. 438 КПК є підставами для скасування чи зміни оспорюваних рішень, тобто навести правове обґрунтування заявлених вимог. При цьому слід мати на увазі, що в силу 
ст. 433 вказаного Кодексу суд касаційної інстанції не перевіряє правильність установлених фактичних обставин кримінального провадження, а при вирішенні справи виходить з обставин, установлених у вироку.
Всупереч законодавчим приписам у поданій скарзі не викладено обґрунтування незаконності судових рішень та необхідності їх скасування на підставах, передбачених ч. 1 ст. 438 КПК, з огляду на положення статей 94, 370, 374, 404, 
412-414, 415, 419 цього Кодексу в їх взаємозв`язку. Крім того, за змістом скарги у ній захисник по суті аналізує фактичні обставини кримінального провадження, що в силу статей 433, 438 КПК не є предметом перевірки в порядку касаційної процедури. 
У зв`язку з цим захиснику необхідно аргументовано викласти свої доводи виходячи із повноважень суду касаційної інстанції, передбачених КПК.
З огляду на викладене, особа, яка подає касаційну скаргу, повинна вказати 
на конкретні порушення закону, передбачені ст. 438 КПК, що є підставою для зміни 
чи скасування рішення, а також належним чином обґрунтувати свої доводи. 
Відповідно до п. 6 ч. 2 ст. 427 КПК у касаційній скарзі зазначається перелік матеріалів, які додаються, однак у поданій касаційній скарзі не вказано про додатки.
Згідно ч. 4 ст. 427 КПК, якщо касаційну скаргу подає захисник, до неї додають оформлені належним чином документи, що підтверджують його повноваження, відповідно до вимог цього Кодексу.
Однак, всупереч вищевказаним положенням захисник ОСОБА_4 
на підтвердження своїх повноважень не долучив жодних документів.
Згідно з частинами 5 та 6 ст. 427 КПК, до касаційної скарги додаються копії судових рішень, які оскаржуються, а також копії касаційної скарги з додатками 
в кількості, необхідній для надіслання сторонам кримінального провадження 
і учасникам судового провадження. Проте до касаційної скарги належним чином завірених копій оскаржуваних судових рішень захисникомне доданота немає необхідної кількості копій касаційної скарги з додатками.
Оскільки касаційна скарга не відповідає вимогам, передбаченим ст. 427 КПК, колегія суддів вважає за необхідне на підставі ч. 1 ст. 429 цього Кодексу залишити скаргу 
без руху й установити строк для усунення допущених недоліків. Захиснику також необхідно надати докази дотримання встановленого судом строку усунення недоліків. 
Враховуючи викладене, керуючись ч. 1 ст. 429, ст. 441 КПК, Верховний Суд
постановив:
Касаційну скаргу захисника ОСОБА_4 в інтересах засудженого ОСОБА_5 на вирок Святошинського районного суду м. Києва від 04 жовтня 2019 року та ухвалу Київського апеляційного суду від 22 січня 2020 року, залишити без руху та надати йому строк для усунення недоліків протягом семи днів 
з дня отримання ухвали.
У разі невиконання вимог касаційну скаргу буде повернуто особі, яка її подала.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Судді:
 
ОСОБА_1                                      ОСОБА_2                                       ОСОБА_3