УХВАЛА
 
04 лютого 2020 року
м. Київ
 
справа № 619/2275/17
провадження № 61-2394ск20
 
Верховний Суд у складі судді Другої судової палати Касаційного цивільного суду Бурлакова С. Ю.,
 
розглянув касаційну скаргу  ОСОБА_1 на постанову Харківського апеляційного суду від 28 листопада 2019 року в справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення порядку користування земельною ділянкою,
 
ВСТАНОВИВ:
 
28 січня 2020 року ОСОБА_1 надіслала засобами поштового зв`язку до Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Харківського апеляційного суду від 28 листопада 2019 року. Повний текст постанови апеляційного суду складено 02 грудня 2019 року.
 
В касаційній скарзі ОСОБА_1 просить суд касаційної інстанції оскаржувану постанову апеляційного суду скасувати і залишити в силі рішення суду першої інстанції.
 
Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу справ між суддями                    від 03 лютого 2020 року для розгляду справи визначено суддю-доповідача             Бурлакова С. Ю.
 
Подана касаційна скарга не може бути прийнята касаційним судом до розгляду та вирішено питання про відкриття касаційного провадження з огляду на таке.
 
Відповідно до частини першої статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. 
 
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
 
Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення (частина 2 статті 390  ЦПК України).
 
Відповідно до частини 3 статті 390 ЦПК України строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.
 
Згідно з частиною 1 статті 127 ЦПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними.
 
В касаційній скарзі міститься клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на касаційне оскарження постанови апеляційного суду, з посиланням на те, що копію повного тексту оскаржуваного судового рішення отримано нею лише         08 січня 2020 року.
 
Однак, доказів на підтвердження дати отримання копії оскаржуваного судового рішення не надано, а лише надано копію заяви ОСОБА_1 від 23 грудня   2019 року до Дергачівського районного суду Харківської області про надання копій судових рішень по справі № 619/2275/17, на якій не має відмітки про отримання судових рішень саме 08 січня 2020 року.
Враховуючи наведене, вказані підстави не можуть бути визнані судом поважними, а тому ОСОБА_1 необхідно надати до суду докази отримання нею копії повного тексту оскаржуваної постанови апеляційного суду                              саме 08 січня 2020 року.
Крім того, у порушення вимог пункту третього частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги не додано документ, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.
 
До касаційної скарги додано клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору, з посиланням на важкий майновий стан, а також на те, що розмір судового збору, що підлягає сплаті перевищує 5% її річного доходу за попередній календарний рік.
 
Згідно з частиною 3 статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, у порядку передбаченому законом, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.
 
Відповідно до частини другої статті 8 Закону України «Про судовий збір» суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати, якщо  розмір судового збору перевищує 5% розміру річного доходу позивача-фізичної особи за попередній календарний період.
 
На підтвердження вказаних обставин ОСОБА_1 надала довідку про доходи, з якої убачається, що розмір її пенсії за період з січня 2019 року по грудень             2019 року становить 18 440 грн.
 
Таким чином, 5% річного доходу ОСОБА_1 за попередній календарний період становить 922 грн.
 
Ставка судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (підпункт другий пункту першого частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір»», в редакції, чинній станом на дату подання позовної заяви у даній справі).
 
Розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01 січня         2017 року становить 1 600 грн.
 
Таким чином, розмір судового збору, що підлягає сплаті за подання касаційної скарги на постанову Харківського апеляційного суду від 28 листопада 2019 року становить 1 280 грн, що перевищує 5% розміру річного доходу   ОСОБА_1 за попередній календарний період.
 
Враховуючи наведене, Верховний Суд приходить до висновку про часткове задоволення заявленого клопотання, та сплати судового збору в розмірі, що становить 5 % річного доходу ОСОБА_1 за попередній календарний період,            а саме - 922 грн.
 
Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до УК                                   у Печер. р-ні/Печерс. р-н/22030102, код ЄДРПОУ: 38004897, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), номер рахунку отримувача (стандарт IBAN) рахунок отримувача: UA288999980313151207000026007, код класифікації доходів бюджету: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».
 
Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату.
 
Частиною третьою статті 393 ЦПК України установлено, що касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 390 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку.
 
Отже, касаційну скаргу ОСОБА_1 необхідно залишити без руху з наданням їй можливості усунути вищевказані недоліки.
 
На підставі наведеного, керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України,
 
УХВАЛИВ:
 
Задовольнити частково клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору, звільнивши її від сплати судового збору, в частині, що перевищує 5% її річного доходу за попередній календарний період.
 
Залишити без руху касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Харківського апеляційного суду від 28 листопада 2019 року, та надати для усунення зазначених вище недоліків строк до 04 березня 2020 року, але який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.
 
Якщо наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження будуть визнані неповажними, у відкритті касаційного провадження буде відмовлено.
 
У разі невиконання у встановлений строк інших вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута.
 
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.

Суддя                                                                                                                С. Ю. Бурлаков