ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 826/6106/17                                                                       Суддя (судді) першої інстанції: Арсірій Р.О.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

  27 лютого 2020 року                                                                                            м. Київ
          
Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі: 
головуючого судді                                        Кучми А.Ю., 
суддів                                                            Аліменка В.О., Бєлової Л.В.
за участю секретаря                                         Островської О.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 09 грудня 2019 року (м. Київ, дата складання повного тексту не зазначається) у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м.Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), треті особи: комунальне підприємство «Київблагоустрій» виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації, Департамент міського благоустрою та збереження природного середовища виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання протиправним та скасування наказу,-

В С Т А Н О В И Л А :

ОСОБА_1 звернувся з позовом, в якому просить:
-          визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація) №137 від 27.04.2017 «Про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт та декларації про готовність об`єкта до експлуатації»;
-          зобов`язати Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація) поновити реєстрацію: Декларації про початок виконання будівельних робіт «Реконструкція приміщень нежитлового будинку (літ.Б) під кафе за адресою: АДРЕСА_1» від 27.11.2014 №КВ082143310633; Декларації про готовність об`єкта до експлуатації «Реконструкція приміщень нежитлового будинку (літ.Б) під кафе за адресою: АДРЕСА_1» від 30.01.2015 №КВ142150300180.

Позовні вимоги обґрунтовано протиправністю спірного наказу, яка на думку позивача полягає, у його прийнятті з порушенням вимог закону. Вказує, що спірний об`єкт, не є малою архітектурною формою.

Відповідач проти позову заперечував, вказував про безпідставність позову, у зв`язку з чим просив суд відмовити у його задоволенні.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 09 грудня 2019 року у задоволенні адміністративного позову відмовлено. 

Не погоджуючись з судовим рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та постановити нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.

Апеляційну скаргу обґрунтовано тим, що рішення суду першої інстанції прийнято з порушенням норм матеріального та процесуального права, без повного з`ясування усіх фактичних обставин у справі. Наголошує, що позивачем було проведено реконструкцію об`єкта нерухомого майна, право власності на яке визнано державою. Вказує, що оскаржуваний у справі наказ було прийнято відповідачем до встановлення наявності порушення позивачем норм закону, оскільки наказ було прийнято 27.04.2017, а факт порушення було встановлено 11.05.2017 (дата складання акту перевірки). 

Відповідачем подано відзив на апеляційну скаргу, в якого вказує на правомірність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції та відсутність підстав для задоволення апеляційної скарги.
Розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи, правильність застосування судом першої інстанції норм законодавства, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду - без змін.
Згідно ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, на підставі звернення Громадської організації «Наша влада» №27 від 20.04.2017 щодо можливого порушення законодавства України у сфері регулювання містобудівної діяльності (т.1 а.с. 114-116) відповідачем здійснено перевірку повідомлених у зверненні обставин шляхом проведення позапланової перевірки та направлення запитів до уповноважених органів.
Наказом Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація) № 272 від 25.04.2017 Управлінню контролю за будівництвом Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація) доручено проведення позапланової перевірки ФОП « ОСОБА_2 », ТОВ «У-Б-С» на предмет дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил на об`єкті будівництва «Реконструкція приміщень нежитлового будинку (літ.Б) під кафе по АДРЕСА_1 ». Також, оформити направлення для проведення позапланової перевірки.
Відповідачем прийнято наказ № 137 від 27.04.2017 про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт та про готовність об`єкта до експлуатації.
На виконання наказу №272, 10.05.2017 відповідачем складено направлення для проведення позапланової перевірки б/н. Строк проведення перевірки з 10.05.2017 по 12.05.2017.
Крім того, відповідачем в рамках перевірки до Державної архітектурно - будівельної інспекції України скеровано звернення №073-3739 від 27.04.2017 про надання інформації щодо наявності у ФОП ОСОБА_2 документів, які дають право на виконання будівельних робіт, та документів, які підтверджують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, на об`єкт будівництва за адресою: АДРЕСА_1 .
Листом від 27.04.2017 за №40-302-10/3649 Державна архітектурно - будівельна інспекція України повідомила Департамент про те, що ФОП ОСОБА_2 до 20.05.2011 не звертався для отримання документів, які дають право на виконання будівельних робіт, та документів, які підтверджують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів. Разом з тим, згідно даних єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів Держархбудінспекції, введення якого розпочато 20.05.2011, наявна інформація щодо реєстрації замовнику будівництва - ФОП ОСОБА_2 декларації про початок виконання будівельних робіт від 27.11.2014 № КВ 082143310633 «Реконструкція приміщень нежитлового будинку (літ.Б) під кафе за адресою: АДРЕСА_1 » та декларації про готовність об`єкта до експлуатації від 30.01.2015 № КВ 142150300180 на вищевказаний об`єкт будівництва. Вказаний лист згідно відмітки відповідача отриманий 27.04.2017 за вх. №073/3245.
Також комунальним підприємством Київської міської ради Київським міським бюро технічної інвентаризації до Департаменту (відповідача) направлено лист вих. №  062/14-5030 (И-2017) від 27.04.2017, який останнім, згідно відмітки отримано 27.04.2017 за вх. № 073/3244. Даним листом бюро надано засвідчені копії поверхового плану та експлікації з інвентаризаційної справи за адресою: вулиця Спаська АДРЕСА_1 . Згідно наданих копій розпорядження про присвоєння поштової адреси в БТІ не подано. Дозвільна документація на будівництво в БТІ не подана. Акт про прийняття в експлуатацію до БТІ не подано. Документи про відведення земельної ділянки в БТІ не подані.
Під час виїзду посадової особи Департаменту на місце проведення перевірки вул. Спаська, 2 встановлено експлуатація закладу громадського харчування «Мираж» загальною площею 94,4 кв. м. (відповідно до поверхового плану) з прибудовою приблизно 80 кв.м. Під час проведення перевірки проектна документація перевіряючому не надана. За наслідками проведення перевірки складено акт б/н від 11.05.2017.
Позивач вважаючи наказ №137 від 27.04.2017 протиправним, прийнятим з порушенням норм чинного законодавства, звернувся до суду з даним адміністративним позовом.
Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що враховуючи встановлені обставини у сукупності, беручи до уваги при цьому кожен аргумент, викладений учасниками справи, спірний наказ відповідача є законним та обґрунтованим, прийнятий в межах повноважень, а відтак позовна вимога про визнання його протиправним та скасування задоволенню не підлягає, а друга позовна вимога є похідною від першої в задоволенні якої відмовлено, тому теж підлягає залишенню без задоволення.

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.
Правові та організаційні засади здійснення архітектурної діяльності визначені  Законом України «Про архітектурну діяльність» від 20.05.1999 № 687-XIV.
Згідно зі  статтею 8 Закону України «Про архітектурну діяльність», робоча документація для будівництва (реконструкції, реставрації, капітального ремонту) об`єкта архітектури виконується відповідно до державних стандартів, норм і правил на підставі затвердженого проекту. Робоча документація для будівництва або авторський нагляд за її розробкою виконуються за участю архітектора - автора затвердженого проекту відповідно до укладеного договору на розроблення проекту цього об`єкта архітектури.
Статтею 9 Закону України «Про архітектурну діяльність»  встановлено, що будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному  Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності».
Правові та організаційні основи містобудівної діяльності визначені Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 № 3038-VI.
Статтею 5 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлено, що вимоги містобудівної документації є обов`язковими для виконання всіма суб`єктами містобудування.
У відповідності до положень частин 1, 2 і 5 статті 26 цього Закону забудова територій здійснюється шляхом розміщення об`єктів будівництва. Суб`єкти містобудування зобов`язані додержуватися містобудівних умов та обмежень під час проектування і будівництва об`єктів.
Проектування та будівництво об`єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку: 1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних; 2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених  статтею 31 цього Закону, її експертизи; 3) затвердження проектної документації; 4) виконання підготовчих та будівельних робіт; 5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів; 6) реєстрація права власності на об`єкт містобудування.
Згідно із частиною 1 2  статті 29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»  основними складовими вихідних даних є: 1) містобудівні умови та обмеження; 2) технічні умови; 3) завдання на проектування.
Фізична або юридична особа, яка подала виконавчому органові сільської, селищної, міської ради або у разі розміщення земельної ділянки за межами населених пунктів - районній державній адміністрації заяву про намір щодо забудови земельної ділянки, що перебуває у власності або користуванні такої особи, повинна одержати містобудівні умови та обмеження для проектування об`єкта будівництва.
Проектна документація на будівництво об`єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджується замовником (частина 1  статті 31 зазначеного Закону).
Відповідно до вимог частини 1  статті 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», замовник має право виконувати будівельні роботи після:
1) направлення замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю (далі - органи державного архітектурно-будівельного контролю), - щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування;
2) реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо об`єктів будівництва, що належать до I - III категорій складності;
3) видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів будівництва, що належать до IV і V категорій складності.
У відповідності до положень частини 1 статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.
Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затверджений  постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553  (далі - Порядок №553).
Пунктом 2 Порядку №553 встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням:
1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції;
2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи;
3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об`єкта будівництва.
Згідно із пунктом 5 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.
Положеннями пункту 7 Порядку №553 визначено, що позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема: подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об`єкта.
Пунктом 9 Порядку №553 встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.
У разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, щодо якого неможливо встановити суб`єкта містобудування, який будує чи збудував такий об`єкт, перевірка проводиться із залученням представників органів місцевого самоврядування та органів Національної поліції. Документи, оформлені за результатами такої перевірки, надсилаються до відповідного органу внутрішніх справ для встановлення особи суб`єкта містобудування.
Відповідно до частини 2  статті 39-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»  у разі виявлення відповідним  органом державного архітектурно-будівельного контролю  факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, а також у разі скасування містобудівних умов та обмежень реєстрація такої декларації, право на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, підлягають скасуванню відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Відповідно до п. 3.21 ДБН «Склад та зміст проектної документації будівництво» реконструкція - це перебудова введеного в експлуатацію в установленому порядку об`єкту будівництва, що передбачає зміну його геометричних розмірів та/або функціонального призначення, внаслідок чого відбувається зміна основних техніко - економічних показників, забезпечується удосконалення виробництва, підвищення його техніко - економічного рівня та якості продукції, що виготовляється, поліпшення умов експлуатації та якості послуг.
З матеріалів справи вбачається, що 27.11.2014 відповідачем зареєстровано Декларацію про початок виконання будівельних робіт «Реконструкція приміщень нежитлового будинку (літ.Б) під кафе за адресою: АДРЕСА_1» від 27.11.2014 №КВ082143310633 та Декларацію про готовність об`єкта до експлуатації «Реконструкція приміщень нежитлового будинку (літ.Б) під кафе за адресою: вулиця Спаська, 2 АДРЕСА_1 районі міста Києва» від 30.01.2015 №КВ142150300180.
За інформацію наведеною в Декларації про початок виконання будівельних робіт від 27.11.2014 №КВ082143310633 проектна документація розроблена ТОВ «У-Б-С» під керівництвом головного архітектора проекту ОСОБА_3 та затверджена наказом замовника від 14.11.2014 №1. Категорія складності зазначеного об`єкту - ІІ. Загальна площа об`єкта будівництва складає - до реконструкції - 94,4 кв.м., після - 96,7.
Разом із тим, дані декларації до Державної архітектурно - будівельно інспекції України та до БТІ на реєстрацію не надходила.
Суд першої інстанції вірно встановив, що спірний об`єкт будівництва, розташований по АДРЕСА_1 в експлуатацію не приймався, тому об`єкт будівництва «Реконструкція приміщень нежитлового будинку (літ.Б) під кафе на АДРЕСА_1 », в силу вказаних вище правових норм, збудовано без належно затвердженого проекту.
Висновки відповідача обґрунтовані тим, що проект «Реконструкція приміщень нежитлового будинку (літ.Б) під кафе на АДРЕСА_1 » затверджений Замовником не належним чином, чим порушено вимоги п. 5 Порядку затвердження проектів будівництва і проведення їх експертизи, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.05.2011 №560. Відтак, замовником будівництва в спірних деклараціях були наведені недостовірні дані в частині затвердження проектної документації, чим порушено ч. 8 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п. 3. 21 ДБН А.2.2.3-2014 Склад та зміст проектної документації на будівництво».
Згідно ст. 376 Цивільного кодексу України житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил.
Достатньою та необхідною правовою підставою для скасування органом ДБК реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт та про готовність об`єкта до експлуатації є встановлення факту наведення у них Замовником недостовірних даних, які є підставою вважати об`єкта самочинним будівництвом.
З матеріалів справи встановлено, що відповідач здійснив перевірку спірного об`єкта за адресою: м.Київ, вул. Спаська, 2 (літ.Б), шляхом здійснення виїзду за вказаною адресою, так під час вказаного позапланового контрольного заходу дозвільна документація надана не була. 
Згідно інформації наданої відповідачу ДАБІ України та БТІ (копії листів містяться в матеріалах справи т.1 а.с. 120-122) документи що підтверджують прийняття спірного об`єкту в експлуатацію не надходили. 
Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що доводи позивача, що спірний наказ прийнятий до складання акту перевірки, тому є протиправним не заслуговують на увагу, оскільки висновки акту не спростовують, а навпаки підтверджують повідомлену в листах уповноважених органах інформацію щодо встановлених порушень у сфері містобудівної діяльності. Оскаржуваний наказ було прийнято не на підставі висновків акту перевірки, а саме на підставі інформації, отриманої від уповноважених органів.
Позивачем надано копію витягу з наказу № 97 від 17.02.2017 (т.1 а.с. 51), про присвоєння спірному об`єкту за адресою: м.Київ, вул. Спаська, 2 (літ.Б) поштової адреси: м.Київ, Контрактова площа, 3, який на його думку підтверджує правомірність та достовірність скасованих декларацій та введення спірного об`єкта в експлуатацію.
Разом із тим, рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 26.04.2018 у справі №  826/12531/17 (яке вступило в законну силу) встановлено, що наказом Департаменту містобудування та архітектури ВО КМР (КМДА) від 24.05.2017 №284 скасовано присвоєння зазначеної поштової адреси, виключено з Реєстру адрес у місті Києві поштову адресу - Контрактова площа, 3 у Подільському районі міста Києва. Даним рішенням №826/12531/17 також встановлено обставини розміщення за вказаною адресою малої архітектурної форми, розміщення якої згідно вказаного рішення здійснено без відповідної документації, а припис відповідача щодо її знесення законним.
Також суд першої інстанції віро не взяв до уваги надане на підтвердження права власності на спірний об`єкт площею 94,4 кв. м. та введення його в експлуатацію копію рішення господарського суду міста Києва від 25.08.2009 року №30/284, оскільки в даному рішенні не встановлено факту прийняття спірного об`єкту в експлуатацію. 
Колегія суддів наголошує, що будь-яких доказів, здійснення процедур, передбачених діючим законодавством по введенню в експлуатації будівлі суду першої та апеляційної інстанції не надано. 
За таких обставин, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що відповідачем правомірно прийнято наказ № 137 від 27.04.2017 «Про скасування реєстрації декларацій про початок виконання будівельних робіт та про готовність об`єкта до експлуатації» відповідно до ч. 2 ст. 39-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 №466 та Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 461 на підставі листа КП КМР «Київське міське бюро технічної інвентаризації» від 27.04.2017 №062/14-5030 (И-2017), тому позовні вимоги задоволенню не підлягають.
Відповідно до пункту 30 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27 вересня 2001 року, рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя .
Згідно пункту 29 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Ruiz Torija v. Spain» від 9 грудня 1994 року, статтю 6 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи
Згідно пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.
Доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду попередньої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.

З урахуванням вищевикладеного, колегія суддів приходить до висновку, що рішення суду є законним і обґрунтованим, ухваленим з дотриманням норм матеріального та процесуального права, а тому підстав для його скасування не має.

Керуючись ст. ст. 242, 243, 251, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів -
П О С Т А Н О В И Л А :
Апеляційну скаргу ОСОБА_1  залишити без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 09 грудня 2019 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття та може бути оскаржена в порядку та строки, встановлені ст.ст.  328,  329 КАС України.

Повний текст постанови виготовлено 03.03.2020.

Головуючий суддя:                                                                                        А.Ю. Кучма 

                                                                                                                          В.О. Аліменко

                                                                                                              Л.В. Бєлова