Ухвала
іменем України
 
12 лютого 2020 року
м. Київ
 
справа № 207/2657/18
провадження № 51-6062ск19
 
Верховний суд колегією суддів Другої судової палати
Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого           ОСОБА_1 ,
суддів                         ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
розглянув касаційну скаргу засудженого ОСОБА_4 на вирок Баглійського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 10 червня 2019 року та ухвалу Дніпровського апеляційного суду від 2 вересня 2019 року
щодо нього.
Встановлені обставини
Не погоджуючись із зазначеними судовими рішеннями, засуджений звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою, яка не відповідала вимогам ст. 427 КПК,
а тому ухвалою від 6 грудня 2019 року її було залишено без руху та надано п`ятнадцятиденний строк для усунення недоліків.
Вказану ухвалу суду згідно з рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення за трек-номером 0104339169799 ОСОБА_4 отримав 24 грудня 2019 року, а тому оскільки засуджений не усунув зазначених в ухвалі суду недоліків та не звернувся з повторною касаційною скаргою до суду касаційної інстанції в установлений строк, Верховний Суд ухвалою від 30 січня 2020 року на підставі п. 1 ч. 3 ст. 429 КПК повернув його касаційну скаргу.
3 лютого 2020 року засуджений повторно звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою на зазначені судові рішення.
Суть питання
У касаційній скарзі ОСОБА_4 просить скасувати рішення місцевого й апеляційного судів на підставах істотного порушення вимог кримінального процесуального закону й неправильного застосування закону України про кримінальну відповідальність та виправдати його через відсутність у діях засудженого складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 164 КК. Крім того, засуджений зазначає, що ухвалу Верховного Суду від 6 грудня 2019 року він отримав 23 січня 2020 року.
Мотиви Верховного Суду
З положень ч. 1 ст. 116 КПК вбачається, що процесуальні дії мають виконуватися у встановлені цим Кодексом строки. Строк не вважається пропущеним, якщо скаргу або інший документ здано до закінчення строку на пошту або передано особі, уповноваженій їх прийняти, а для осіб, які тримаються під вартою, – якщо скаргу або інший документ подано службовій особі відповідної установи до закінчення строку.
Згідно зі ст. 115 КПК при обчисленні строків місяцями строк закінчується у відповідне число останнього місяця. Якщо закінчення строку, що обчислюється місяцями, припадає на той місяць, який не має відповідного числа, то строк закінчується в останній день цього місяця.
При обчисленні строків днями та місяцями не береться до уваги той день, від якого починається строк, за винятком строків тримання під вартою, проведення стаціонарної психіатричної експертизи, до яких зараховується неробочий час та які обчислюються з моменту фактичного затримання, взяття під варту чи поміщення до відповідного медичного закладу.
При обчисленні процесуального строку до нього включаються вихідні та святкові дні, а при обчисленні строку годинами – і неробочий час. Якщо закінчення строку, який обчислюється днями або місяцями, припадає на неробочий день, останнім днем цього строку вважається наступний за ним робочий день, за винятком обчислення строків тримання під вартою та перебування в медичному закладі під час проведення стаціонарної психіатричної експертизи.
Відповідно до ч. 2 ст. 426 КПК касаційну скаргу на судові рішення може бути подано протягом трьох місяців із дня проголошення судового рішення судом апеляційної інстанції, а засудженим, який тримається під вартою, – в той самий строк із дня вручення йому копії судового рішення.
Крім того, згідно з ч. 2 ст. 429 КПК якщо особа усунула недоліки касаційної скарги у строк, установлений судом, вона вважається поданою в день первинного її подання до суду касаційної інстанції.
Як убачається з матеріалів провадження за касаційною скаргою щодо
ОСОБА_4 , Верховний Суд ухвалою від 6 грудня 2019 року залишив без руху касаційну скаргу засудженого та встановив п`ятнадцятиденний строк для усунення недоліків із дня отримання зазначеного судового рішення, яке було невідкладно направлено на адресу, вказану в касаційній скарзі (про зміну адреси для листування ОСОБА_4 Верховному Суду не повідомляв). Згідно з рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення за трек-
номером 0104339169799 засуджений отримав 24 грудня 2019 року – відповідно, останнім днем для звернення з касаційною скаргою на усунення недоліків було
9 січня 2020 року.
3 лютого 2020 року засуджений звернувся до суду касаційної інстанції з касаційною скаргою на вирок районного суду та ухвалу апеляційного суду, строк оскарження яких для нього закінчився 3 грудня 2019 року. При цьому він у касаційній скарзі не порушує перед касаційним судом питання про поновлення пропущеного строку на оскарження цих судових рішень.
Частиною 1 ст. 117 КПК встановлено, що пропущений із поважних причин строк має бути поновлено за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду. Поняття поважних причин пропуску строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд суду.
Кримінальним процесуальним законом не передбачено права суду касаційної інстанції вирішувати питання поновлення пропущеного строку за власної ініціативи без відповідної заяви заінтересованої особи.
Згідно з п. 3 ч. 3 ст. 429 КПК касаційна скарга повертається, якщо її було подано після закінчення строку касаційного оскарження і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або суд касаційної інстанції за заявою такої особи не знайшов підстав для його поновлення.
З огляду на викладене оскільки касаційну скаргу подано до касаційного суду з пропуском строку на касаційне оскарження і без клопотання про поновлення пропущеного строку, Верховний Суд вважає за необхідне на підставі п. 3 ч. 3
ст. 429 КПК повернути касаційну скаргу.
Відповідно до ч. 4 ст. 429 КПК повернення касаційної скарги не позбавляє права повторно звернутися до суду касаційної інстанції в порядку, передбаченому цим Кодексом, зокрема ч. 1 ст. 117 КПК. Водночас Верховний Суд звертає увагу засудженого на те, що поняття поважних причин пропуску строків є оціночним,
а його вирішення покладається на розсуд суду. Тому клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження має бути вмотивованим, містити посилання на обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язані дійсно з істотними перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали своєчасне звернення до суду у визначений законом строк.
На цих підставах Верховний Суд постановив:
Повернути засудженому ОСОБА_4 його касаційну скаргу на вирок Баглійського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області
від 10 червня 2019 року та ухвалу Дніпровського апеляційного суду від 2 вересня 2019 року щодо нього.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Судді:
 
ОСОБА_1                                      ОСОБА_2                                                   ОСОБА_3