УХВАЛА
 
25 лютого 2020 року
м. Київ
 
справа № 754/6442/16-ц
провадження № 61-21923св19
 
Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Бурлакова С. Ю. (суддя-доповідач), Коротуна В. М., 
Червинської М. Є., 
 
розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Грек Анжеліка Василівна, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Більшина Світлана Олександрівна, про визнання договорів недійсними, 
 
за касаційною скаргою ОСОБА_3 на заочне рішення Деснянського районного суду м. Києва від 22 листопада 2017 року у складі судді Журавської О. В. та постанову Київського апеляційного суду від 04 листопада 2019 року у складі колегії суддів: Лапчевської О. Ф., Музичко С. Г., Желепи О. В.,
 
ВСТАНОВИВ:
 
У травні 2016 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до 
 ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Грек А. В., приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Більшина С. О., про визнання договорів дарування та купівлі-продажу недійсними, посилаючись на те, що квартира  АДРЕСА_1 належать на праві власності в рівних частках їй та ОСОБА_4 . Після отримання дубліката свідоцтва про право власності на вказану квартиру, яке було втрачене, їй стало відомо про існування договору дарування від 20 жовтня 2015 року, підписаного від імені позивача та 
ОСОБА_4 , у відповідності до якого ОСОБА_4 ніби то подарувала належну їй частину спірної квартири позивачу. Крім вказаного, стало відомо також про існування договору купівлі продажу від 16 листопада 2015 року, згідно з яким позивач ніби то продала належну їй квартиру відповідачу. За вказаними фактами було внесено відомості про кримінальне правопорушення до ЄРДР та проводиться досудове слідство, в ході якого проведено експертизу та встановлено, що підписи в оспорюваних договорах виконані не позивачем та ОСОБА_4 , а іншою особою. Зокрема, встановлено, що вказані договори укладені за підробленими документами, а саме: паспорта позивача з фотографією невідомої особи та підписом, який не відповідає підпису
ОСОБА_1 , та дубліката Свідоцтва про право власності на квартиру, який відрізняється від наявного у позивача. На підставі викладеного вище, просила визнати вказані договори недійсними.
 
Заочним рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 22 листопада 
2017 року позовні вимоги задоволено частково. Визнано недійсним договір купівлі-продажу квартири АДРЕСА_1 
від 16 листопада 2015 року, укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Більшиною С. О., зареєстрований в реєстрі за № 1216. 
 
Рішенням апеляційного суду м. Києва від 20 лютого 2018 року апеляційну скаргу ОСОБА_3 залишено без задоволення, заочне рішення Деснянського районного суду м. Києва від 22 листопада 2017 року залишено без змін. 
 
Постановою Верховного Суду від 03 квітня 2019 року касаційну скаргу 
ОСОБА_3 задоволено частково, постанову апеляційного суду м. Києва 
від 20 лютого 2018 року скасовано, справу передано на новий розгляд до суду апеляційної інстанції
 
Постановою апеляційного суду м. Києва від 04 листопада 2019 року апеляційну скаргу ОСОБА_3 залишено без задоволення, а заочне рішення Деснянського районного суду м. Києва від 22 листопада 2017 року залишено без змін. 

У грудні 2019 року до Верховного Суду надійшла касаційна скарга ОСОБА_3 , в якій, посилаючись на порушення судами норм процесуального права й неправильне застосування норм матеріального права, заявник просить скасувати заочне рішення суду першої інстанції в частині задоволення позову 
ОСОБА_1 та постанову суду апеляційної інстанції та передати справу на новий розгляд до суду першої інстанції. 
 
Ухвалою Верховного Суду від 19 грудня 2019 року відкрито касаційне провадження у вказаній справі та витребувано цивільну справу № 754/6442/16-ц
з Деснянського районного суду м. Києва.
 
Частиною другої статті 389 ЦПК України передбачено, що підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.
 
Заслухавши доповідь судді-доповідача, ураховуючи категорію та складність справи, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду дійшов висновку, що справа підлягає призначенню до судового розгляду, оскільки доводи касаційної скарги викликають необхідність перевірки правильного застосування судами норм матеріального та процесуального права.
 
Підстави для виклику сторін відсутні.
 
За таких обставин розгляд справи здійснюється в порядку спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання.
 
З урахуванням категорії та складності справи, з огляду на положення частини одинадцятої статті 34 ЦПК України, справа підлягає розгляду в складі п`яти суддів.
 
Керуючись статтею 401 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного цивільного суду
 
УХВАЛИВ:
 
справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Грек Анжеліка Василівна, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Більшина Світлана Олександрівна, про визнання договорів недійсними призначити до судового розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи у складі колегії із п`яти суддів.
 
Ухвала оскарженню не підлягає.
 
Судді:                                                                                                 С. Ю. Бурлаков
 
                                                                                                       В. М. Коротун
 
                                                                                                       М. Є. Червинська