ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Постанова
Іменем України
04 лютого 2020 року
м. Харків

справа № 619/4022/15-ц
провадження № 22-ц/818/480/20; № 22-ц/818/483/20

Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

головуючого – Піддубного Р.М. (суддя - доповідач),
суддів: Котелевець А.В., Тичкової О.Ю., 
за участю секретаря – Кравченко О.О., 

учасники справи:

позивач за первісним позовом, відповідач за зустрічним позовом – ОСОБА_1 , 
відповідач за первісним позовом, позивач за зустрічним позовом –  ОСОБА_2 ,
відповідач за первісним позовом, третя особа за зустрічним позовом – ОСОБА_3 ,
третя особо - Козачолопанська селищна рада Дергачівського району Харківської області,

розглянув у відкритому судовому засіданні апеляційні скарги ОСОБА_1 на рішення Дергачівського районного суду Харківської області від 21 січня 2019 року та ухвалу Дергачівського районного суду Харківської області від 21 січня 2019 року, постановлені у складі судді Нечипоренко І.М., - 

у с т а н о в и в:

У вересні 2015 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом, мотивуючи який зазначила, що з 1990 року по 05.10.2013 року вона проживала з ОСОБА_4 однією сім`єю без реєстрації шлюбу. 05.10.2013 року між нею та ОСОБА_4 було зареєстровано у Козачолопанській селищній раді Дергачівського району Харківської області шлюб, про що секретарем виконавчого комітету складено актовий запис № 32. 

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 помер, у зв`язку з чим відкрилась спадщина, до складу якої увійшло 77/100 частин житлового будинку АДРЕСА_1 .

Посилаючись на зазначені обставини, ОСОБА_1 просила встановити факт її спільного проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу з ОСОБА_4 у період часу з 01.03.1990 року по 04.10.2013 року, визнати за нею право власності на Ѕ частину житлового будинку АДРЕСА_1 .

У грудні 2015 року ОСОБА_2 звернулася до суду із зустрічним позовом, в якому просила визнати неукладеним зареєстрований 05.10.2013 року шлюб між ОСОБА_4 та ОСОБА_1 , анулювати актовий запис № 32 від 05.10.2013 року про реєстрацію шлюбу, здійснений виконавчим комітетом Козачолопанської селищної ради Дергачівського району Харківської області. 

В обґрунтування позову зазначила, що її син – ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 із заявою про реєстрацію шлюбу до виконавчого комітету Козачолопанської селищної ради Дергачівського району Харківської області не звертався, під час реєстрації шлюбу 05.10.2013 року у державному органі реєстрації актів цивільного стану присутнім не був, підпис в актовому записі про шлюб йому не належить.

Ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області від 21 січня 2019 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без розгляду на підставі п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.

Рішенням Дергачівського районного суду Харківської області від 21 січня 2019 року позов ОСОБА_2 задоволено. Визнано шлюб між ОСОБА_4 та ОСОБА_1 неукладеним та анульовано актовий запис про укладення шлюбу № 32 від 05.10.2013 року, здійснений виконавчим комітетом Козачолопанської селищної ради Дергачівського району Харківської області. Стягнуто зі ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 судовий збір у розмірі 487,20 грн.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 , посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, невідповідність висновків суду обставинам справи, просила ухвалу про залишення її позову без розгляду скасувати. 

В обґрунтування скарги зазначила, що 27.12.2018 року та 21.01.2019 року вона не з`явилась в судові засідання з поважних причин (через хворобу), повідомляла суд про причини неявки, а тому відсутні підстави для залишення позову без розгляду.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Дергачівського районного суду Харківської області від 21 січня 2019 року мотивовано тим, що судом першої інстанції не надано належної оцінки показанням свідка - секретаря Козачолопанської селищної ради Дергачівського району Харківської області Вакуленко ОСОБА_5 , яка проводила реєстрацію шлюбу, та показанням свідка ОСОБА_6 , які підтвердили особисту присутність ОСОБА_4 під час реєстрації шлюбу, підписання ним заяви про реєстрацію шлюбу та актового запису про шлюб. Натомість висновок судово-почеркознавчої експертизи № 48/9392 від 25.04.2018 року, відповідно до якого підпис у вказаному актовому записі № 32, виконаний не ОСОБА_4 , є необґрунтованим та таким, що суперечить іншим доказам у справі, крім того, складений з порушенням вимог наказу Міністерства юстиції № 35/5 від 08.10.1998 року «Про затвердження інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень».

Заслухавши доповідь судді, пояснення учасників справи, перевіривши законність та обґрунтованість судового рішення в межах доводів та вимог апеляційних скарг, колегія суддів дійшла висновку про відсутність підстав для задоволення апеляційної скарги на рішення Дергачівського районного суду Харківської області та наявність підстав для задоволення апеляційної скарги на ухвалу цього ж суду.

Судовим розглядом встановлено, що 05.10.2013 секретарем виконавчого комітету Козачолопанської селищної ради Дергачівського району Харківської області Вакуленко Л.М. було складено актовий запис № 32 про реєстрацію шлюбу між ОСОБА_1 та ОСОБА_4 , про що видано свідоцтво серії НОМЕР_1 .

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 помер, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 , виданого виконавчим комітетом Козачолопанської селищної ради Дергачівського району Харківської області. 

Задовольняючи зустрічний позов ОСОБА_2 , суд першої інстанції з урахуванням висновку судово-почеркознавчої експертизи № 48/9392 від 25.04.2018 року, виходив з того, що шлюб був зареєстрований за відсутності ОСОБА_4 , а тому є неукладеним, правовими наслідками чого є анулювання актового запису про шлюб.

Колегія суддів погоджується з такими висновками з наступних підстав.
Відповідно до частини першою статті 21 СК України шлюбом є союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану.
Згідно з ч. 1 ст. 27 СК України державна реєстрація шлюбу встановлена для забезпечення стабільності відносин між жінкою та чоловіком, охорони прав та інтересів подружжя, їхніх дітей, а також в інтересах держави та суспільства.
Статтею 28 СК України передбачено, що заява про реєстрацію шлюбу подається жінкою та чоловіком до будь-якого органу державної реєстрації актів цивільного стану за їхнім вибором. Особи, які подали заяву про реєстрацію шлюбу, вважаються нареченими. Заява про реєстрацію шлюбу подається жінкою та чоловіком особисто. Якщо жінка і (або) чоловік не можуть через поважні причини особисто подати заяву про реєстрацію шлюбу до органу державної реєстрації актів цивільного стану, таку заяву, нотаріально засвідчену, можуть подати їх представники. Повноваження представника мають бути нотаріально засвідчені. Заява про реєстрацію шлюбу подається жінкою та чоловіком особисто. 
Присутність нареченого та нареченої у момент реєстрації їхнього шлюбу  є обов`язковою.Реєстрація шлюбу через представника не допускається (стаття 34 СК України).
Шлюб реєструється у приміщенні органу державної реєстрації актів цивільного стану. За заявою наречених реєстрація шлюбу проводиться в урочистій обстановці. За заявою наречених реєстрація шлюбу може відбутися за місцем їхнього проживання, за місцем надання стаціонарної медичної допомоги або в іншому місці, якщо вони не можуть з поважних причин прибути до органу державної реєстрації актів цивільного стану (с. 33 СК України).
Відповідно до п.15 розділу 2 «Правил державної реєстрації актів громадянського стану в Україні»N 52/5 від 18.10.2000 року про державну реєстрацію шлюбу у лікарні, удома або в іншому місці, а також про документ, що підтверджує наявність поважної причини, зазначається в графі «Для відміток» актового запису про шлюб.
За положеннями статті 48 СК України шлюб, зареєстрований у відсутності нареченої і (або) нареченого, вважається неукладеним. Запис про такий шлюб у органі державної реєстрації актів цивільного стану анулюється за рішенням суду за заявою заінтересованої особи.
Згідно з ч.ч. 1, 3 статті 12, ч. 1 ст. 81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (ч. 2 ст. 77 ЦПК України).
Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях (ч. 6 ст.81 ЦПК України).
Як убачається із матеріалів справи з 28.09.2013 по 05.10.2013 року ОСОБА_4 знаходився на лікуванні в ендокринологічному відділенні КЗОЗ «Обласна клінічна лікарня – центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф», що підтверджується випискою з медичної картки стаціонарного хворого № 4.5893.
Відповідно до висновку судово-почеркознавчої експертизи Харківського науково- дослідного інституту судових експертиз ім. Засл. Професора М.С. Бокаріуса № 48/9392 від 25.04.2018 року підписи від імені ОСОБА_4 в заяві про реєстрацію шлюбу від 04.09.2013 на зворотній стороні документа, праворуч від рукописного запису «від медичного огляду відмовились» (другий зверху); в актовому записі про шлюб № 32 від 05.10.2013 року, на зворотній стороні документ, в графі «Наречений», в рядках «11.Підпис осіб, які зареєстрували шлюб», «13.Для відміток» - виконані рукописним способом без попередньої технічної підготовки та використанням технічних засобів не ОСОБА_4 .
Ухвалою Харківського апеляційного суду від 05.11.2019 року у справі було призначено комісійну судову почеркознавчу експертизу, проведення якої доручено Харківському науково- дослідному експертно-криміналістичному центру Міністерства внутрішніх справ України.
Згідно з висновком експертів № 10/487СК-19 від 21.12.2019 року підпис від імені ОСОБА_4 у графі «11.Підписи осіб, які зареєстрували шлюб» актового запису про шлюб № 32 від 05.10.2013 року виконаний не ОСОБА_4 , а іншою особою.
Актовий запис про шлюб № 32 від 05.10.2013 року не містить відмітки про те, що державну реєстрацію шлюбу проведено не у приміщенні Козачолопанської селищної ради Дергачівського району Харківської області.
За таких обставин суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про наявність передбачених ст. 48 СК України підстав для визнання шлюбу неукладеним та анулювання актового запису про шлюб.
Доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують та не дають підстав для його скасування.

Оскільки суд першої інстанції ухвалив рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення Дергачівського районного суду Харківської області від 21 січня 2019 року – залишенню без змін.

Постановляючи ухвалу про залишення позову ОСОБА_1 без розгляду, суд першої інстанції виходив з того, що належним чином повідомлена про дату, час та місце розгляду справи позивач ОСОБА_1 повторно не з`явились в судове засідання, а тому відповідно до вимог п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України позовна заява підлягає залишенню без розгляду.

Проте повністю погодитись з такими висновками суду першої інстанції не можна з наступних підстав.

Відповідно до ч.ч. 1-3 ст. 211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи. Учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні, якщо інше не визначено законом (п. 2 ч. 1 ст. 43 ЦПК України).

Наслідки неявки в судове засідання учасника справи визначено статтею 223 ЦПК України. 
Так, частиною 5 статті 223 ЦПК України передбачено, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Наведена норма кореспондується із закріпленим у пункті 3 частини першої статті 257 ЦПК України правилом, за яким суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Як убачається із матеріалів справи, 29.12.2018 року ОСОБА_1 було подано до суду заяву, в якій вона повідомила про неможливість з`явитись в судове засідання за станом здоров`я у зв`язку з перебуванням на лікарняному та просила відкласти розгляд справи за її позовом. До вказаної заяви було додано копію листка непрацездатності, відкритого закладом охорони здоров`я 27.12.2018 року.

З аналогічною заявою з додаванням копії листка непрацездатності, виданого закладом охорони здоров`я 18.01.2019 року, ОСОБА_1 звернулась до суду 21.01.2019 року, тобто в день, коли було постановлено оскаржувану ухвалу.

Оскільки ОСОБА_1 повідомила суд про причини неявки в судове засідання, які є поважними, суд першої інстанції дійшов передчасного висновку про залишення позовної заяви ОСОБА_1 без розгляду з підстав, передбачених п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.

За таких обставин апеляційна скарга ОСОБА_1 підлягає задоволенню, а ухвала Дергачівського районного суду Харківської області від 21 січня 2019 року про залишення її позову без розгляду – скасуванню, з направленням справи для продовження розгляду до того ж суду першої інстанції.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 367, 369, 374, 375, 376, 379, 381 - 384 ЦПК України, -

постановив: 

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Дергачівського районного суду Харківської області від 21 січня 2019 року залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції залишити без змін.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Дергачівського районного суду Харківської області від 21 січня 2019 року задовольнити.

Ухвалу Дергачівського районного суду Харківської області від 21 січня 2019 року скасувати, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про встановлення факту проживання однією сім`єю та визнання права власності направити для продовження розгляду до того ж суду першої інстанції.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 06 лютого 2020 року.

Головуючий                                                                        Р.М. Піддубний

Судді                                                                                А.В. Котелевець 

                                                                               О.Ю. Тичкова