УХВАЛА

11 лютого 2020 року 
Київ
справа №520/3421/19
адміністративне провадження №К/9901/3730/20

Верховний Суд у складі судді-доповідача Касаційного адміністративного суду 
Білоуса О.В., перевіривши касаційну скаргу Слобожанської митниці Держмитслужби на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 16 липня 2019 року та постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 04 грудня 2019 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ІМПОРТ ТРАСТ-КОМПАНІ» до Харківської митниці ДФС про визнання протиправними та скасування рішення і карток відмови,
УСТАНОВИВ:
04 лютого 2020 року скаржник звернувся до суду касаційної інстанції з вказаною касаційною скаргою.
Згідно з частиною третьою статті 3 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.
Частиною четвертою статті 330 КАС України встановлено, що до касаційної скарги додаються документ про сплату судового збору, а також копії касаційної скарги відповідно до кількості учасників справи.
Частиною першою статті 4 Закону України від 08 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір» (в редакції, чинній на момент звернення позивача до суду) визначено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Згідно зі статтею 7 Закону України від 23 листопада 2018 року №2629-VIII «Про Державний бюджет України на 2019 рік», станом на 01 січня 2019 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 1921 грн.
За змістом підпункту 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції, чинній на момент звернення позивача до суду), ставка судового збору за подання до адміністративного суду адміністративного позову: майнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; немайнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою або фізичною особою - підприємцем становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Згідно з частиною 3 статті 6 Закону України «Про судовий збір» (в редакції, чинній на момент звернення позивача до суду), за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.
За правилами підпункту 3 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції, чинній на момент звернення з касаційною скаргою), за подання до адміністративного суду касаційної скарги на рішення суду, заяви про приєднання до касаційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.
З матеріалів касаційної скарги та доданих до неї матеріалів вбачається, що позивач є юридичною особою, звернувся до суду в 2019 році та заявив вимоги майнового характеру (визнати протиправними та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів) та 5 вимог немайнового характеру (визнати протиправними та скасувати картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення).
Скаржник до касаційної скарги додав платіжне доручення від 27 січня 2020 року №162, згідно з яким ним сплачено судовий збір у розмірі 27325,06 грн.
Однак, при дослідженні матеріалів касаційної скарги та судових рішень судів попередніх інстанцій у цій справі, які містяться в Єдиному державному реєстрі судових рішень, з`ясовано, що розрахувати суму судового збору, яку скаржнику потрібно сплатити за подання касаційної скарги неможливо через відсутність необхідних даних. Тому суд вважає за необхідне витребувати документи, на підставі яких було здійснено розрахунок суми судового збору, а саме копій оскаржуваних рішень про коригування митної вартості товарів.
Згідно з частиною другою статті 332 КАС України, до касаційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 330 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.
За таких обставин, відповідно до правил статей 169, 332 КАС України, касаційна скарга підлягає залишенню без руху з установленням скаржнику строку для усунення її недоліків шляхом надання доказів, які б підтверджували ціну позову у справі та відповідно правильність обчислення суми судового збору (копії рішень Харківської митниці ДФС про коригування митної вартості товарів від 01.02.2019 №UА807000/2019/000624/2, від 04.02.2019 №UА807000/2019/000171/2, від 11.02.2019 UА807000/2019/000916/2, від 13.02.2019 №UА807000/2019/001045/2 та №UА807000/2019/001044/2).
Керуючись статтями 169, 248, 332 КАС України, 
УХВАЛИВ:
Касаційну скаргу Слобожанської митниці Держмитслужби на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 16 липня 2019 року та постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 04 грудня 2019 року залишити без руху.
Надати скаржнику десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків касаційної скарги.
Роз`яснити, що у разі невиконання вимог цієї ухвали у строк, визначений судом, касаційна скарга разом із доданими до неї матеріалами буде повернута.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання й оскарженню не підлягає.

Суддя                                                                                                              О.В.Білоус